DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Визначення співучасника розбійного нападу (ст. 187 КК) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Співучасником розбійного нападу (ст. 187 КК) визнається особа, яка за попередньою домовленістю з іншими співучасниками вчиняла дії, що полягають у спостереженні за навколишньою обстановкою з метою запобігти викриттю протиправних дій інших співучасників, у сприянні вчиненню ними злочину шляхом надання порад та вказівок, у перебуванні в будинку потерпілої особи під час заподіяння їй тілесних ушкоджень, у збуті викраденого майна.
Притягнення особи до кримінальної відповідальності за шахрайство (ст. 190 КК) (відсутність підстав для призначення державної соціальної допомоги)
Суд: Касаційний кримінальний суд

З огляду на положення ч. 1 ст. 61 Конституції України, ч. 1 ст. 2, частин 1, 3 ст. 3 КК, саме собою встановлення в Законі No 1768-ІІІ механізму повернення органу соціального захисту надміру виплачених коштів не виключає притягнення особи до кримінальної відповідальності за шахрайство (ст. 190 цього Кодексу) за умови, якщо в діянні особи є всі елементи складу вказаного кримінального правопорушення і під час звернення за державною соціальною допомогою не було жодних правових підстав для її призначення цій особі.
Юрисдикція спору за позовом органу державного фінансового контролю до підконтрольної установи про стягнення завданих збитків, виявлених у ході ревізії
Суд: Велика Палата

Спір за позовом органу державного фінансового контролю до підконтрольної установи, яка не забезпечила виконання вимог про усунення порушень законодавства, щодо стягнення завданих збитків, виявлених у ході ревізії, є публічно-правовим і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Юрисдикція спору щодо формування складу громадської ради при виконавчому органі міської ради 

Спори щодо формування складу громадської ради при виконавчому органі міської ради підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішення Міністерства юстиції України про відмову в переведенні особи з однієї установи відбування покарання до іншої
Суд: Велика Палата

Рішення Міністерства юстиції щодо відмови в переведенні особи з однієї установи відбування покарання до іншої є рішенням суб'єкта владних повноважень, оскарження якого здійснюється в порядку адміністративного судочинства.
Шахрайство (позика коштів під приводом погашення заборгованості, застава майна, яке вже знаходиться у заставі, відсутність наміру повертати кошти). Момент закінчення злочину, передбаченого ст. 383 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Позику коштів у потерпілого під приводом погашення заборгованості за кредитним договором та надання у заставу майна, яке вже знаходиться у заставі, за відсутності наміру повернути кошти, позичені у потерпілого, слід розцінювати як шахрайство.
Об’єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 383 КК, полягає у завідомо неправдивому повідомленні про вчинення злочину, направленому суду, прокурору, слідчому або органу дізнання, і цей злочин вважається закінченим з моменту надходження такого повідомлення до цих адресатів, незалежно від того, чи порушено кримінальну справу.
Юрисдикція спору за позовом НКРЕКП про стягнення внесків на регулювання, які сплачуються суб’єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг
Суд: Велика Палата

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг (НКРЕКП) як суб’єкт владних повноважень, наділений повноваженнями щодо державного контролю за діяльністю суб’єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, має право звертатися до адміністративного суду із позовом про стягнення внесків на регулювання, які сплачуються суб’єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.
Юрисдикція спору щодо оскарження законності рішення органу місцевого самоврядування про відкриття (відновлення) проходу загального користування попри будинок, що належить фізичній особі
Суд: Велика Палата

Спір щодо оскарження законності рішення органу місцевого самоврядування про відкриття (відновлення) проходу загального користування попри будинок, що належить фізичній особі, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Строки винесення виконавцем постанови про зняття арешту з майна боржника у виконавчому провадженні 

Постанова про зняття арешту зі спірного майна боржника у виконавчому провадженні виноситься приватним виконавцем не раніше наступного робочого дня після спливу визначеного законодавством строку, наданого стягувачу для вирішення питання про залишення за собою не реалізованого на третіх торгах майна боржника
Юрисдикція спору щодо оскарження рішень, дій/бездіяльності державного/приватного виконавця, вчинених у зведеному виконавчому провадженні щодо примусового виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами одного виду судочинства
Суд: Велика Палата

Оскарження рішення, дії, бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, вчинених у зведеному виконавчому провадженні щодо примусового виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами одного виду судочинства, має відбуватися за правилами того ж судочинства у суді, який видав виконавчий документ
Юрисдикція спору щодо оскарження рішень, дій/бездіяльності державного/приватного виконавця, вчинених під час виконання  зведеного виконавчого провадження, у якому об'єднано виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами різних юрисдикцій
Суд: Велика Палата

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу ДВС або приватного виконавця, вчинених під час виконання зведеного виконавчого провадження, у якому об'єднано виконання судових рішень, ухвалених судами за правилами різних юрисдикцій, підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства відповідно до частини першої статті 287 КАС України.
Спосіб захисту прав покупця у випадку невиконання продавцем обов'язку щодо складення та реєстрації податкових накладних 
Суд: Велика Палата

Позовна вимога покупця про зобов'язання продавця здійснити реєстрацію податкових накладних за наслідками здійснення господарських операцій між ними не є способом захисту у господарських правовідносинах і не підлягає розгляду в суді жодної юрисдикції. Належним способом може бути звернення до контрагента з позовом про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення контрагентом за договором обов’язку щодо складення та реєстрації податкових накладних
Підсудність/юрисдикція справи щодо розгляду подання виконавця про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника
Суд: Велика Палата

Подання виконавця про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника розглядається не судом, який видав виконавчий документ, а судом за місцем знаходження житла чи іншого володіння особи у порядку цивільного судочинства.
Розмежувальні ознаки суміжних складів злочинів, передбачених ст. 190 "Шахрайство" та ст. 192 "Заподіяння майнової шкоди шляхом обману або зловживання довірою" КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розмежувальною ознакою між суміжними складами злочинів, передбаченими ст. 190 "Шахрайство" та ст. 192 "Заподіяння майнової шкоди шляхом обману або зловживання довірою" КК, є суспільно небезпечні діяння "заволодіння" (ст. 190 КК) та "заподіяння майнової шкоди" (ст. 192 КК). У першому випадку майно або право на майно переміщується зі сфери володіння власника у сферу володіння винуватої особи чи третіх осіб, а в другому – має місце неотримання потерпілим майна або права на майно, яке він мав би отримати у свою власність.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішення, дії/бездіяльності виконавця щодо виконання не судових рішень, а рішень інших органів (посадових осіб)
Суд: Велика Палата

Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів ДВС щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), тобто не за рішенням, ухваленим судом, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду.
Розмежувальна ознака шахрайства та цивільно-правового делікту (умисел на привласнення майна, невиконання зобов’язання)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розмежувальною ознакою між шахрайством та цивільно-правовим деліктом є умисел особи, яка уклала договір про передачу майна, не маючи для цього повноважень. Якщо така особа у момент заволодіння майном мала умисел привласнити таке майно і не виконувати зобов’язання, що виникають з укладеного договору, то її дії містять склад шахрайства.
Юрисдикція спору з приводу оскарження дій (бездіяльності)  виконавця щодо примусового виконання виконавчого листа, виданого судом у кримінальній справі
Суд: Велика Палата

Спір з приводу оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби щодо примусового виконання виконавчого листа, виданого судом у кримінальній справі, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки КПК України не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної виконавчої служби, їх посадових осіб.
Відсутність суб`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК. Отримання заробітної плати замість відсутньої особи
Суд: Касаційний кримінальний суд

У частині 2 ст. 191 КК встановлена відповідальність тільки за умисне привласнення, розтрату або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, при наявності в діянні особи тільки прямого умислу, корисливих мотивів та відповідної мети.
Обов`язковими суб`єктивними ознаками заволодіння майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем є корисливий мотив - спонукання до незаконного збагачення за рахунок чужого майна, та корислива мета - збагатитися самому або незаконно збагатити інших осіб, в долі яких зацікавлений винуватий.
Якщо службова особа отримувала кошти, які нараховувались як заробітна плата особі, яка фактично не працювала, та перерозподіляла ці кошти між працівниками, які фактично виконували обсяг роботи відсутньої особи, це виключає кваліфікацію дій службової особи за ч.2 ст. 191 КК.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішення, дії або бездіяльність виконавця щодо виконання виконавчого документа, виданого на виконання задоволеного в межах кримінального провадження цивільного позову
Суд: Велика Палата

Рішення, дії або бездіяльність державного виконавця щодо виконання виконавчого документа, виданого на виконання задоволеного в межах кримінального провадження цивільного позову, можуть бути оскаржені у порядку цивільного судочинства.
Заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем (ч. 2 ст. 191 КК) (нарахування та отримання службовою особою надбавок за підвищену інтенсивність праці)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Нарахування та отримання службовою особою надбавок за підвищену інтенсивність праці з порушенням процедури погодження органом вищого рівня є підставою для кваліфікації її дій як заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем (ч. 2 ст. 191 КК) та не може оцінюватися виключно як порушення фінансової дисципліни.
Визначення належного відповідача у справах про визнання односторонніх правочинів недійсними 

У справі про визнання недійсними таких односторонніх правочинів як видача довіреності і прийняття спадщини належним відповідачем є особа, яка видавала довіреність, і особа, яка прийняла спадщину, а не нотаріус чи нотаріальна контора, якщо позивач не обґрунтовує недійсність правочинів неправомірними діями нотаріуса.
Суб'єкт злочину, передбаченого ст. 270 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

При вирішенні питання щодо кваліфікації дій за ст. 270 КК України слід мати на увазі, що суб'єктом зазначеного злочину є будь-яка фізична особа, яка досягла шістнадцятирічного віку.
Одночасне притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

При вирішенні питання чи є порушення принципу "non bis in idem", тобто, бути притягненим двічі до юридичної відповідальності, зокрема, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України слід мати на увазі, що кримінальне провадження стосується саме наслідків у виді спричинення середньої тяжкості тілесних ушкоджень, що не передбачає норма ст. 124 КУпАП, а тому відсутнє порушення статті 4 Протоколу 7 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Оцінка наявності у водія технічної можливості уникнути шкідливого наслідку та джерела створення аварійної ситуації при кваліфікації за ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для кваліфікації дій особи за ст. 286 КК судам слід виходити не лише звисновків  експертів,  в  яких  встановлено наявність  причинного  зв’язку  між порушенням водієм ПДР та наслідками, що настали, а із  сукупності всіх обставин, що належать до предмета доказування з огляду на особливості складу злочину, передбаченого  у  ст.  286  КК.  Зокрема, оцінці  підлягає наявність  технічної можливості у водія уникнути наслідків злочину та джерело створення аварійної ситуації.
Щодо відповідальності власника транспортного засобу за шкоду, яка настала внаслідок керування транспортним засобом особою, яка перебуває у стані алкогольного сп’яніння

Передача з власної волі транспортного засобу його власником особі, яка перебуває у стані алкогольного сп’яніння, не є обставиною, яка покладає на такого власника тягар відповідальності за шкоду, яка настала внаслідок керування транспортним засобом особою, яка перебуває у стані алкогольного сп’яніння.
Притягнення до кримінальної відповідальності за ст. 286 КК у випадку, коли ПДР порушені кількома учасниками ДТП
Суд: Касаційний кримінальний суд

У випадку, коли ПДР порушені кількома учасниками ДТП (зокрема, водієм та пішоходом), до кримінальної відповідальності притягається лише та особа, протиправні дії якої перебували у причинному зв'язку з наслідками, що настали. Протиправна поведінка іншого учасника ДТП у цьому випадку є умовою спричинення відповідних наслідків та не впливає на підставу кримінальної відповідальності особи, у діях якої встановлено причинний зв'язок з наслідками, що настали іншим водієм.
Підстави відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями або бездіяльністю посадових осіб органу досудового розслідування, відповідно до статті 1174 ЦК України

Встановлення судовими рішеннями, які набрали законної сили, неправомірності бездіяльності та рішень посадових осіб органу досудового розслідування, є підставою для відшкодування моральної шкоди, завданої такою бездіяльністю та рішеннями посадових осіб вказаних державних органів на підставі статті 1174 ЦК України.
Юрисдикція спору щодо оскарження дій державного виконавця у зв’язку з примусовим виконанням судового рішення про накладення адміністративного стягнення
Суд: Велика Палата

Скарга на дії державного виконавця у зв’язку з примусовим виконанням судового рішення про накладення адміністративного стягнення, ухваленого в порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення, підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.
Виключення кримінальної відповідальності за ст. 286 КК у випадку  порушення правил дорожнього руху внаслідок теплового удару, що призвело до втрати свідомості водієм
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальна відповідальність за ст. 286 КК виключається, якщо порушення правил дорожнього руху сталося через тепловий удар, у результаті якого водій втратив свідомість, що спричинило наслідки, передбачені у цій статті. Відповідна обставина повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виконавця особами, які не є сторонами такого виконавчого провадження
Суд: Велика Палата

Скарга на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця особами, які не є сторонами такого виконавчого провадження, підлягають розгляду за правилами адміністративного судочинства.
Врахування висновків експерта, наданих стороною обвинувачення та стороною захисту, при встановленні складу злочину, передбаченого ст. 286 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд має забезпечити стороні захисту право спростувати висновок експерта, наданий стороною обвинувачення, за допомогою іншого висновку у кримінальному провадженні за обвинуваченням особи у порушенні правил дорожнього руху (ст. 286 КК), оскільки висновок експерта може вплинути на остаточне рішення суду.
Суд може не взяти до уваги висновок експерта за результатами експертизи, проведеної за ініціативою сторони захисту, якщо з сукупності доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, у діях водія вбачається наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК.
Окремі ознаки наявності попередньої змови групи осіб, спрямованої на незаконне заволодіння транспортним засобом (ч. 2 ст. 289 КК) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Про наявність попередньої змови групи осіб щодо незаконного заволодіння транспортним засобом (ч. 2 ст. 289 КК) може свідчити як безпосереднє вчинення співучасниками дій, спрямованих на заволодіння таким засобом, так і вчинення інших дій у межах попередньо досягнутої домовленості про спільне вчинення злочину (наприклад, сприяння у відкритті транспортного засобу, супровід цього транспортного засобу до місця зберігання).
Об’єктивні та суб’єктивні ознаки хуліганства (ст. 296 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Хуліганство має місце у випадку, коли у свідомості винуватого домінує мотив явної неповаги до суспільства та відсутній особистий мотив посягання, а протиправні дії вчиняються без приводу або з використанням малозначного приводу.
Обов’язковою ознакою суб’єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.
Кваліфікація дій за ст. 296 КК (наявність особистих неприязних стосунків між обвинуваченим та потерпілим) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Наявність особистих неприязних стосунків між обвинуваченим та потерпілим не виключає кваліфікацію дій особи як хуліганства (ст. 296 КК), якщо у вчиненому є ознаки суб’єктивної сторони вказаного складу кримінального правопорушення, зокрема хуліганський мотив.
Кваліфікація дій за ст. 294 КК (активна участь у масових заворушеннях, що супроводжувались захопленням будівель або споруд)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Активна участь у масових заворушеннях (ч. 1 ст. 294) може супроводжуватися однією з таких дій: насильство над особою; погроми, підпали, знищення майна; захоплення будівель або споруд; насильницьке виселення громадян; опір представникам влади із застосуванням зброї або інших предметів, які використовувалися як зброя. Вчинення однієї з них свідчить про наявність у діях особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 294 КК.
Уточнення судом обвинувачення шляхом звуження кола інкримінованих дій, які утворюють склад масових заворушень та якими може супроводжуватися активна участь у масових заворушеннях, не свідчить про відсутність підстави кримінальної відповідальності за ст. 294 КК.
Кваліфікація дій за ст. 304 КК (втягнення неповнолітнього у злочинну діяльність)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Втягнення неповнолітнього у злочинну діяльність (ст. 304 КК) передбачає наявність таких дій дорослої особи, що пов’язані з безпосереднім впливом на неповнолітнього із застосуванням різних видів фізичного насильства, психічного впливу, з пропозицією вчинити злочин.
Виключення судом з вироку вказівки на один зі способів учинення злочину, що був визнаний недоведеним, з одночасним залишенням посилання на інший спосіб учинення злочину не свідчить про вихід судом за межі обвинувачення, оскільки висунуте особі обвинувачення фактично не змінилося.
Відсутність складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК (приховування тіла померлої дитини без наявності умислу на вчинення наруги)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не підлягають кваліфікації за ст. 297 КК (наруга над тілом померлого) дії винуватої особи,  що  полягали у прихованні тіла померлої дитини без наявності умислу на вчинення наруги.
Юрисдикція спору з приводу оскарження постанови державного виконавця про стягнення виконавчого збору, прийнятої під час дії Закону України від 02 червня 2016 року No 1404-VIII "Про виконавче провадження"
Суд: Велика Палата

Спір з приводу оскарження постанови державного виконавця про стягнення виконавчого збору, прийнятої під час дії Закону України від 02 червня 2016 року No 1404-VIII "Про виконавче провадження", підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства незалежно від того, яким органом, у тому числі судом якої юрисдикції, було видано виконавчий документ, що знаходився на примусовому виконанні у державного виконавця.
Юрисдикція спору щодо оскарження бездіяльності посадової особи відділу державної виконавчої служби щодо ненадання відповіді на адвокатський запит
Суд: Велика Палата

Спори щодо оскарження бездіяльності посадової особи відділу державної виконавчої служби щодо ненадання відповіді на адвокатський запит підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Виплата щомісячної доплати за вислугу років судді, стаж роботи якого на посаді судді на момент набрання чинності ЗУ "Про забезпечення права на справедливий суд"  складав менше 3 років

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо виплати судді щомісячної доплати за вислугу років, визначивши, що судді, стаж роботи яких на посаді судді на момент набрання чинності Законом України від 12 лютого 2015 року No 192-VIII "Про забезпечення права на справедливий суд"  складав менше 3 років, але які отримували щомісячну доплату за вислугу років у розмірі 15 відсотків, із набуттям чинності вказаного закону право на отримання такої щомісячної доплати не втратили, а тому мають право її отримувати до набуття ними стажу роботи на посаді судді у три роки
Порядок продовження відпустки у разі тимчасової непрацездатності, яка виникла під час такої відпустки

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України та Верховного Суду щодо порядку продовження щорічної відпустки у разі тимчасової непрацездатності працівника, визначивши, що продовження щорічної відпустки у разі тимчасової непрацездатності працівника, засвідченої у встановленому порядку,  яка настала під час відпустки, відбувається автоматично та погодження із власником або уповноваженим ним органом не потребує
Працівник, який належним чином повідомив роботодавця про волевиявлення щодо продовження відпустки на період, що йде безпосередньо за днем припинення тимчасової непрацездатності, про наявність листка непрацездатності чи надав останньому листок непрацездатності, скористався своїм правом щодо продовження щорічної відпустки
Оскарження поза порядком, передбаченим процесуальним законом, рішення, дії та бездіяльність суду

Велика Палата Верховного Суду підтримала власний правовий висновок щодо неможливості оскарження поза порядком, передбаченим процесуальним законом, рішення, дії та бездіяльність суду, визначивши, що оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судді). Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише в межах відповідної судової справи, у якій такі порушення були допущені.
Такі обмеження не шкодять суті права на доступ до суду та є пропорційними визначеній меті, оскільки вона досягається гарантуванням у законі порядку оскарження рішень, дій і бездіяльності суду, відповідно ухвалених або вчинених після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду.
Позивач не позбавлений можливості звернутися з позовом до держави про відшкодування шкоди в порядку цивільного судочинства, якщо вважає, що діями чи бездіяльністю певних державних органів порушено його майнові або особисті немайнові права