DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо мети неустойки. Зменшення розміру штрафних санкцій у спорі про їх стягнення
Суд: Касаційний господарський суд

Вирішуючи питання стосовно зменшення неустойки (відхилення відповідного клопотання про зменшення), суди мають враховувати, серед іншого, її мету, яка полягає у стимулюванні боржника до виконання основного зобов’язання та не покликана на отримання кредитором внаслідок стягнення штрафних санкцій невиправданих додаткових прибутків.
У розгляді клопотання про зменшення штрафних санкцій у спорі про їх стягнення внаслідок прострочення виконання зобов’язання порушенням статей 86, 210, пункту 5 частини четвертої статті 238 ГПК України є залишення судами без дослідження та оцінки незаперечуваних позивачем доводів відповідача про прийняття ним рішень та здійснення за власний кошт дій, які вберегли майно позивача від можливого знищення. Зокрема, доводів щодо обстрілів майданчиків та ремонтних приміщень, де проводилися ремонтні роботи, самостійного з ініціативи відповідача та за його власний кошт відбуксирування машин, які ремонтувалися, до іншого міста, закінчення там ремонтних робіт, а також про відсутність у матеріалах справи будь-яких відомостей, з аналізу яких можна дійти висновку, що позивачу завдані збитки.
Можливість оскарження неправомірної бездіяльності державного виконавця протягом усього часу її перебігу
Суд: Касаційний господарський суд

Ураховуючи, що триваюче правопорушення передбачає перебування у стані безперервного тривалого невчинення особою певних дій (бездіяльності), у зв’язку із чим неправомірна бездіяльність може бути оскаржена упродовж усього часу її перебігу, ухвала про залишення без розгляду скарги на бездіяльність державного виконавця, яка триває, з мотивів пропуску процесуального строку подання цієї скарги є такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права.
Неможливість закриття кримінального провадження щодо вчинення злочину передбаченого ст. 346 КК, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, через приналежність діяння до злочинів проти життя та здоров’я особи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки злочин, передбачений ст. 346 "Погроза або насильство щодо державного чи громадського діяча" КК, належить не лише до злочинів проти авторитету органів державної влади, а є також злочином проти здоров’я особи, адже спрямованість злочинних дій засудженого передбачає заподіяння шкоди саме здоров’ю потерпілого, то кримінальне провадження щодо вчинення злочину, передбаченого цією статтею, не може бути закрите судом на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
Щодо строку досудового розслідування для кримінальних проступків
Суд: Касаційний кримінальний суд

Строк дізнання у кримінальних провадженнях про кримінальні проступки, який би починався з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, КПК не передбачений. Однак такий строк дізнання не повинен перевищувати строк досудового розслідування у кримінальних провадженнях про нетяжкі злочини, передбачений ч. 2 ст. 219 КПК.
Оскарження ухвали слідчого судді про відмову прокурора в задоволенні клопотання сторони захисту про звернення до Міністерства закордонних справ України для підтвердження відомостей про реєстрацію місця проживання обвинуваченого
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відмова прокурора в задоволенні клопотання сторони захисту про звернення до Міністерства закордонних справ України для підтвердження відомостей про реєстрацію місця проживання обвинуваченого не підлягає оскарженню до слідчого судді. Ухвала слідчого судді за наслідками розгляду такої скарги може бути оскаржена до апеляційного суду на підставі загальних засад кримінального провадження.
Апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про скасування постанови прокурора про доручення здійснювати досудове розслідування іншому органу, можливість ухвалення якої прямо не передбачена КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді про скасування постанови прокурора про доручення здійснювати досудове розслідування іншому органу не передбачена КПК та підлягає апеляційному оскарженню.
Оскарження ухвали слідчого судді про скасування постанови слідчого про зупинення досудового розслідування на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК у зв’язку неможливістю забезпечити явку підозрюваної особи для проведення слідчих дій під час воєнного стану
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді про скасування постанови слідчого про зупинення досудового розслідування на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК у зв’язку неможливістю забезпечити явку підозрюваної особи для проведення слідчих дій під час воєнного стану не підлягає окремому апеляційному оскарженню.
Відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд спочатку в разі заміни судді
Суд: Касаційний кримінальний суд

Приймаючи рішення щодо продовження судового розгляду після заміни судді, суд бере до уваги право обвинуваченої особи отримати судове рішення в розумний строк, яке за анулювання результатів попереднього довготривалого розгляду та за розгляду справи спочатку практично неможливо забезпечити.
Відсутність підстав для призначення судом повторної експертизи при висловленні стороною захисту незгоди з висновком експерта під час розгляду справи без конкретики на доцільність. Визначення виду примусового заходу медичного характеру виключно судом 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Висловлення стороною захисту незгоди з висновком експерта під час розгляду справи в суді й неконкретизована вказівка на доцільність проведення ще однієї експертизи не є підставою для призначення судом повторної експертизи. Висновок експерта в частині визначення виду примусових заходів медичного характеру має для суду рекомендаційний характер. Вид таких заходів визначає виключно суд.
Заява про відкликання заяви про проходження атестація не несе жодних юридичних наслідків
Суд: Касаційний адміністративний суд

Твердження позивача стосовно направлення Генеральному прокурору заяви про відкликання попередньої заяви про намір пройти атестацію, як на обставину, яка унеможливлює прийняття Кадровою комісією вказаного рішення про визнання позивача таким, що неуспішно пройшов атестацію у зв`язку з неявкою, обґрунтовано не прийнято судом апеляційної інстанції, оскільки Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", ані Порядком No 221 не передбачено такої можливості.
Які обставини мають бути встановлені для накладення на працівника прокуратури дисциплінарної відповідальності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Питання про наявність підстав для накладення на працівника прокуратури дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника прокуратури до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника прокуратури є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. З`ясування обставин, які слугували приводом для службового розслідування (скоєння кримінального правопорушення), не може обмежуватися лише проміжними офіційними результатами досудового розслідування. Повідомлення про підозру є тільки формальним/офіційним припущенням органу/посадової особи, який/яка проводить досудове розслідування, про те, що конкретна особа причетна до злочину. Таке припущення ґрунтується на неостаточних (неповних) результатах досудового розслідування і кримінально-правова кваліфікація поставленого їй за провину діяння може бути змінена. З часу оголошення цієї підозри особа набуває статусу підозрюваного, однак її вину у вчиненні злочину ще потрібно довести, принаймні на цій стадії кримінального провадження твердити про її винуватість як доконаний факт не можна. Дисциплінарна відповідальність є окремим/самостійним видом юридичної відповідальності і вирішення питання про правомірність притягнення особи до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того яку кримінально-правову кваліфікацію ті самі дії працівника прокуратури отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали чи можуть настати для такої особи.
Щодо протиправності призначення повторної дати іспиту за відсутності вмотивованого клопотання про її перенесення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Після кожного етапу атестації кадрова комісія приймає рішення. Зокрема щодо другого етапу атестації (складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки), то кадрова комісія має ухвалити рішення: або про успішне проходження прокурором атестації або про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрова комісія такого рішення щодо позивача не ухвалила, натомість ухвалила рішення за заявою прокурора про призначення нової дати складання іспиту, яке, на думку суду, суперечило Порядку No 221, тому що повторне складення іспиту можливе, коли про обставини, які впливають на його проходження, повідомлено до його початку або коли прокурор повідомив про них під час проходження іспиту (до його завершення).
Визначення суб’єкта, на якого покладено обов’язок щодо визначення розміру середнього заробітку за час затримки у разі наявності відповідного трудового спору
Суд: Касаційний адміністративний суд

У постанові від 30.04.2020 у справі No 140/2006/19 Верховний Суд констатував, що статтею 117 КЗпП України покладено обов`язок щодо визначення розміру середнього заробітку за час затримки на орган, який виносить рішення по суті спору. Отже, встановивши порушення законодавства про оплату праці (як-то невиплата працівнику при звільненні компенсації за невикористану відпустку), що створює підставу для відповідальності роботодавця за статтею 117 КЗпП України, суд повинен визначити розмір як суми, яка включається за визначенням, використаним у частині другій статті 233 КЗпП України, до належної працівнику заробітної плати, що складається із усіх виплат згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, так і суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Рішення суду про поновлення особи на роботі/посаді підлягають негайному виконанню
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписи частини восьмої статті 235 КЗпП України і приписи пункту 3 частини першої статті 371 КАС України достатньо чітко і однозначно встановлюють, що рішення про поновлення на роботі/посаді підлягають негайному виконанню й цей імператив адресований передовсім роботодавцю. Невчинення позивачем як працівником дій, спрямованих на виконання рішення суду щодо його поновлення на посаді (неподання заяви про поновлення чи незвернення до органу державної виконавчої служби) ніяким чином не впливає на обов`язок роботодавця самостійно виконати рішення суду, допущеного до негайного виконання, яке покладає на нього зобов`язання щодо поновлення працівника на посаді.
Виплата матеріальної допомоги не залежить від тривалості отриманої державним службовцем частини щорічної відпустки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Згідно з положеннями ст.57 Закону No889-VIIІ підставою для виплати грошової допомоги у розмірі середньомісячної заробітної плати під час отримання щорічної відпустки визначено саме факт отримання працівником такої щорічної основної відпустки за відповідний рік. Наведені положення законодавства не пов`язують виплату такої грошової допомоги з тривалістю отриманої державним службовцем частини щорічної відпустки, а нормами чинного законодавства не встановлено заборони виплати вказаної допомоги під час отримання працівником відпустки, тривалістю менше 14 календарних днів.
Підстава для прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і недопуску до наступного етапу атестації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі No 600/6322/21-а висловив правову позицію з приводу застосування положень пунктів 16, 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", яка полягає у тому, що набрання прокурором за наслідками першого або другого етапу атестації кількості балів, яка є меншою від прохідного балу для успішного складання іспиту, є для кадрової комісії підставою для ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і недопуску до наступного етапу атестації; рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної програми з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора є підставою для звільнення прокурора з посади та органів прокуратури на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури". Проаналізувавши наведені положення законодавства у системному зв`язку Верховний Суд у вказаній справі зазначив, що "після кожного етапу атестації кадрова комісія приймає рішення. Зокрема, на другому етапі атестації (складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки) відповідна кадрова комісія (у цій справі No 600/6322/21-а такою була також Перша кадрова комісія) мала ухвалити рішення: або про успішне проходження прокурором атестації або про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрова комісія такого рішення (щодо позивача) не ухвалила. Натомість, ця комісія ухвалила рішення за заявою прокурора, яке, на думку колегії суддів, суперечило Порядку No 221, тому що повторне складення іспиту можливе, коли про обставини, які впливають на його проходження, повідомлено до його початку або коли прокурор повідомив про них під час проходження іспиту (до його завершення)", позаяк такі обставини не існували, то за висновком Суду у справі No 600/6322/21-а, протокольне рішення Першої кадрової комісії (щодо позивача) про призначення нової дати іспиту є безпідставним.
Необхідність обґрунтування негативних оцінок в розрізі поставлених працівнику завдань і ключових показників
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналізуючи положення статті 44 Закону No889-VIII у взаємозв`язку з пунктом 39 Порядку, СУД дійшов висновку, що негативні оцінки із виставленням балу "0", "2" мають бути обґрунтовані в розрізі поставлених завдань і ключових показників. Виставлення відповідних балів без такого обґрунтування окремо по завданнях не може свідчити про об`єктивність оцінки роботи державного службовця. За відсутності відповідних обґрунтувань неможливо встановити достовірність виставлення середнього балу.
Правовий статус помічника депутата Верховної ради України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Специфіка правового статусу помічника-консультанта народного депутата України фактично обумовлена характером патронатної служби, властивої будь-якій посаді такого виду діяльності.
Особливість патронатної служби полягає у тому, що діяльність працівників цієї служби спрямована на забезпечення ефективності функціонування визначених законодавством категорій публічних службовців, а не державного органу, чим власне і обумовлена означена специфіка їхнього правового статусу."\
Обрахунок середньої заробітної плати при поновлення на посаді прокурора, який не проходив атестації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зважаючи на мету стягнення середньої заробітної плати при поновленні на посаді (відповідно до статті 235 КЗпП України), тобто компенсувати втрачений заробіток, його розрахунок потрібно проводити на основі того посадового окладу (з урахуванням коефіцієнту підвищення, якщо таке було у розрахунковому періоді), який отримував би позивач як прокурор (чи прирівняні до нього за посадою прокурори), будучи на тій посаді, з якої його неправомірно звільнили (тобто в Генеральній прокуратурі України, а не в Офісі Генерального прокурора).
Середня заробітна плата позивача не може обчислюватися з урахуванням посадових окладів прокурорів Офісу Генерального прокурора, якщо його туди не переводили. Водночас прирівнювати посадовий оклад позивача до прокурорів Офісу Генерального прокурора (для визначення коефіцієнта підвищення при розрахунку середнього заробітку при поновленні на посаді) за відсутності факту переведення його на посаду прокурора в цю структуру (без попереднього проходження атестації як умови для переведення) суперечило б меті і вимогам Закону No 113-ІХ. У вказаній постанові Верховним Судом також зазначено, що з набранням чинності Постанови No  1155 не всім прокурорам України збільшили посадові оклади, а тільки тим, кого після атестації перевели на посади прокурорів до Офісу Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратур (відповідно до Закону No 113-ІХ). Цей процес був триваючим, тож вочевидь виникали ситуації, коли протягом одного періоду прокурори отримували заробітні плати відповідно до різних нормативно-правових актів (відповідно до Постанови No 505 і Постанови No 1155).
Про умови для неповнолітньої особи отримання статусу біженця виходячи з принципу єдності сім`ї
Суд: Касаційний адміністративний суд

Якщо неповнолітня особа супроводжується одним з батьків (або двома) або іншим членом сім`ї, які відповідають за неї, і якщо ця особа просить про надання статусу біженця або особи, яка потребує додаткового захисту, то цей статус для неповнолітньої особи буде визначатися, виходячи з принципу єдності сім`ї.
Про необхідність дотримання права іноземця на перекладача при прийнятті суб’єктом владних повноважень рішення щодо цієї особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дотримання права іноземця на перекладача при прийнятті суб`єктом владних повноважень рішень відносно нього є достатньою і необхідною правовою підставою вважати, що він обізнаний з його змістом і сутністю, а отже, знає або повинен знати про втручання в його права.                  
Верховний Суд наголосив, що залучення перекладача до участі в розгляді адміністративної справи є правом особи, а не його обов`язком. У разі реальної потреби залучати перекладача орган міграційної служби в такому випадку зобов`язаний його забезпечити. Оскільки у спірних правовідносин позивач сама відмовилася від участі перекладача як при розгляді адміністративної справи, так і при вирішенні цієї судової справи, Суд не вважає її право за такої обставини порушеним. Таким чином, посилання позивача на те, що рішення про примусове повернення було оголошено позивачу без перекладача як на підставу скасування такого рішення колегія суддів відхиляє, оскільки відсутність перекладача за вказаних фактичних обставин не свідчить про протиправність такого рішення.
Про значимість проведення суб’єктом інтерв’ю у процедурі надання особі статусу біженця
Суд: Касаційний адміністративний суд

ДМС України мала можливість прийняти заяву-анкету позивача, провести інтерв`ю та з`ясувати, чи містить заява позивача характер зловживання, у зв`язку із тим, що позивач уже не вперше звертається із заявою та йому було відмовлено у визнанні біженцем. За відсутності такого інтерв`ю та за відсутності ґрунтовного аналізу зміненої інформації по країні походження, рішення ДМС України є необґрунтованим і таким, що прийняте з порушенням норм закону. Проте, указані обставини судами не досліджувалися.
Про одну з підстав для проведення органом державного фінансового контролю моніторингу процедури закупівлі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Належним підтвердженням виконання сторонами умов договору про закупівлю при закінчення строку його дії можна вважати опублікований замовником в електронній системі закупівель звіт про виконання цього договору. Відповідно, не опублікування звіту про виконання договору про закупівлю в електронній системі закупівель дає підстави уважати, що строк (термін) дії договору про закупівлю не закінчився.
З цього висновується, що при закінченні строку дії договору про закупівлю, який визначений в такому договорі, за відсутності в електронній системі закупівель звіту про виконання такого договору, орган державного фінансового контролю вправі провести моніторинг процедури закупівлі.
Водночас варто зазначити, що звітування про виконання договору про закупівлю стосується виключно договору, укладеного за результатами проведення конкурентної процедури закупівлі, спрощеної закупівлі та переговорної процедури закупівлі.
Про спосіб повідомлення військовослужбовцем свого командування щодо відмови від рапорту про звільнення з військової служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Як випливає з пункту 2.13 Інструкції No170 про припинення (розірвання) контракту за наявності відповідних підстав військовослужбовець повідомляє командування військової частини рапортом на звільнення з військової служби.
У такий самий спосіб (шляхом подання рапорту) військовослужбовець повідомляє командування про відмову від звільнення, бажання продовжувати службу, відсутність (припинення) підстав для звільнення тощо.
Про відсутність законодавчої заборони на встановлення обставин вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку на підставі матеріалів перевірок інших компетентних органів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обґрунтованими є аргументи про відсутність у чинному законодавстві заборони на встановлення обставин вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку на підставі будь-яких документів і матеріалів, зокрема, й висновках (актах) перевірок, проведених компетентними органами, які підтверджують відповідні факти. У такому випадку дисциплінарна комісія може просто погодитися з наявністю відповідних порушень, переконавшись у тому, що обставини на їх підтвердження не позбавлені будь-якого фактологічного підґрунтя і не є довільними.
Про необхідність наведення обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі у повідомленні про намір укласти договір за такою процедурою
Суд: Касаційний адміністративний суд

У формі повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури має міститися обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі). Разом з тим, замовник сам вирішує чи достатньо таких обґрунтувань для обрання саме цієї процедури закупівлі.
Про умови застосування переговорної процедури закупівлі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз пункту 5 частини другої статті 40 Закону No 922-VIII свідчить, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником для закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника протягом трьох років після укладення договору про закупівлю якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.
Про визначення зворотніх і безповоротніх відходів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відходи є зворотними, якщо від їх використання можна отримати економічну вигоду. Відходи, що не можуть бути використані або реалізовані, вважаються безповоротними і входять до собівартості виготовленої продукції.
Про "кредит-ноти", як бонуси за контрактами
Суд: Касаційний адміністративний суд

Отримані "кредит-ноти", як бонуси за контрактами, не є об’єктом оподаткування відповідно до статті 185 Податкового кодексу України. Кредит-нота є документом, що підтверджує волевиявлення однієї сторони щодо зміни умов договору, зокрема, з оплати ціни або погашення дебіторської або кредиторської заборгованості протягом терміну виконання зобов’язань за договором, і не є доходом в контексті статті 14 цього Кодексу.