DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про відсутність у Центральної виборчої комісії законодавчо визначеного обов’язку встановлювати у виборчому бюлетені порядкові номери кандидатів у народні депутати України та розміщувати їхні кольорові фотографії

Невстановлення у виборчому бюлетені порядкових номерів кандидатів у народні депутати України та їхніх кольорових фотографій не може впливати на волевиявлення виборців, їхній вільний та усвідомлений вибір, тим більше призвести до спотворення результатів виборів чи делегітимізації виборчого процесу, оскільки виборці забезпечуються належним доступом до інформації про кандидатів.
Саме Закон No 4061-VI передбачає як загальне, так і спеціальне інформаційне забезпечення виборів, також можливість ведення кандидатами у народні депутати України передвиборної агітації. Виборчий бюлетень є лише інструментом, за допомого якого проводиться голосування в день виборів."
Про відсутність у Центральної виборчої комісії повноважень перевіряти факти виявлення нестачі виборчих бюлетенів по виборчих дільницях та надавати їм відповідну оцінку без вироку суду у кримінальній справі

Обставини щодо виявленої нестачі виборчих бюлетенів по виборчих дільницях можуть свідчити про незаконне знищення (викрадення) виборчої документації, що відповідно до Кримінального кодексу України є кримінальним правопорушенням, а отже, вказані факти порушень вимог Закону України "Про вибори народних депутатів України" потребують перевірки та надання відповідної оцінки вироком суду у кримінальній справі, що виходить за межі повноважень ЦВК.
Про відсутність у Центральної виборчої комісії повноважень щодо розгляду скарг на рішення окружної виборчої комісії та необхідність їхнього оскарження у судовому порядку

Центральна виборча комісія наділена повноваженнями щодо розгляду скарг на бездіяльність окружної виборчої комісії, в той час як скарги на рішення окружної виборчої комісії можуть бути подані та розглянуті лише у судовому порядку.
Отже, Центральна виборча комісія не наділена повноваженнями щодо розгляду скарг на рішення окружної виборчої комісії, а такі рішення можуть бути оскаржені у судовому порядку."
Про законодавчо встановлену підставу для повернення Центральною виборчою комісією суб’єкту звернення скарги без розгляду у разі її оформлення без дотримання вимог статті 110 Закону No 4061-VI

Законодавцем визначено відповідний порядок розгляду скарг виборчими комісіями, що стосуються виборчого процесу з виборів народних депутатів України. Зокрема, встановлено, що скарга, яка оформлена без дотримання вимог статті 110 Закону No 4061-VI, повертається суб’єкту звернення без розгляду.
Таким чином, враховуючи імперативність статті 110 Закону No 4061-VI, ЦВК здійснила повернення скарги в межах наданих їй повноважень."
Про факти, встановлення яких може свідчити про порушення засад виборчого процесу

Під час проведення проміжних виборів в одномандатному виборчому окрузі ані судовим рішенням, ані ЦВК не були встановлені факти грубих порушень виборчого законодавства, у зв’язку з якими можливо визнати порушення засад виборчого процесу.
Наведене свідчить про відсутність обставин, які унеможливили встановлення достовірних результатів проміжних виборів."
Про відсутність правових підстав для надання оцінки наявності протиправної бездіяльності Центральної виборчої комісії у разі незаявлення під час звернення до суду з позовом відповідної вимоги

Бездіяльність суб’єкта владних повноважень може бути визнана протиправною адміністративним судом лише у разі, якщо відповідач ухиляється від вчинення дій, які входять до кола його повноважень, та за умови наявності правових підстав для вчинення таких дій.
Водночас вимоги про визнання протиправною бездіяльності ЦВК позивачем не заявлялися, а отже, і не становлять предмета спору."
Про законодавчо визначені підстави для ухвалення Центральною виборчою комісією рішення про скасування реєстрації кандидата в народні депутати України

Правові підстави для ухвалення ЦВК рішення про скасування реєстрації кандидата визначені пунктом 8 частини п’ятої статті 61 Закону No 4061-VI, згідно з яким необхідною умовою має бути виявлення виборчою комісією обставин, які позбавляють особу, висунуту кандидатом у депутати, права бути обраною депутатом відповідно до статті 9 Закону No 4061-VI.
Позивачем на обґрунтування бездіяльності ЦВК не наведено жодних обставин, а також не надано жодних доказів, що після реєстрації ОСОБА_2 кандидатом в народні депутати України відповідач виявив (або йому були надані) обставини, які позбавляють особу, висунуту кандидатом у народні депутати, права бути обраною депутатом відповідно до статті 9 Закону  No 4061-VI."
Про відсутність підстав для захисту прав кандидата в народні депутати України "на майбутнє" у разі оскарження можливої реєстрації Центральною виборчою комісією іншої особи кандидатом у народні депутати України

Позивач намагається захистити свої права "на майбутнє", адже його доводи головно побудовані на прогнозованих (позивачем) результатах голосування та уґрунтованих на цьому припущеннях про порушення його прав як кандидата у народні депутати України, якщо ЦВК зареєструє ОСОБА_2 кандидатом у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі No 87.
Ці аргументи не доводять і не можуть доводити факту порушення ЦВК прав та інтересів позивача, які у значенні частини першої статті 273 КАС підлягають захисту в порядку адміністративного судочинства. Воднораз відсутність порушеного права унеможливлює і його захист у судовому порядку."
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом у Президенти України  з огляду на невнесення грошової застави у розмірі, встановленому Законом України "Про вибори Президента України"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Основний Закон встановлює ценз щодо осіб які мають право бути обраними Президентом України, а механізм реалізації пасивного виборчого права передбачено Законом No 474-XIV. Законом "Про вибори Президента України" встановлена обов’язковість внесення у безготівковому порядку на спеціальний рахунок Комісії грошової застави у розмірі два мільйони п’ятсот тисяч гривень для усіх без винятку суб’єктів висування кандидатів на пост Президента України (ст. 49 Закону No 474-XIV).
Отже, грошова застава не може розглядатися як обмеження пасивного виборчого права громадян за ознакою майнового стану."
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом на пост Президента України на чергових виборах Президента України 31 березня 2019 року з огляду на невідповідність передвиборної програми кандидата на пост Президента України 

Системний аналіз норм пункту 2 частини першої, частини другої статті 52 Закону No 474-XIV у їхньому взаємозв’язку з нормами статті 25 цього Закону та статей 17-18 Закону No 1932-IV дає підстави для висновку, що ЦВК надані повноваження самостійно оцінювати передвиборну програму кандидатів на предмет наявності у ній положень, встановлення яких є підставою для відмови у їхній реєстрації з одночасним обов’язковим наведенням мотивів цієї відмови у відповідному рішенні. Водночас така оцінка за жодних обставин не повинна ґрунтуватись виключно на суб’єктивному трактуванні ЦВК положень передвиборної програми, яке спотворює дійсні наміри кандидата на посаду Президента України та/або не підкріплюється нормами чинного законодавства України.
Про порядок звернення стягнення на предмет іпотеки

Рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки підлягає виключно примусовому виконанню шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження. Отже, встановлення державним виконавцем у постанові про відкриття виконавчого провадження строку для самостійного виконання рішення боржником у спірній ситуації не давало останньому фактичної можливості такого виконання, враховуючи зміст виконавчого документа та визначений чинним законодавством України виключно примусовий спосіб його виконання.
Про застосування статті 87 Закону України "Про державну службу"

Виключення зі статті 87 Закону No889-VIII "Про державну службу" бланкетної (відсилочної) норми щодо застосування законодавства про працю при визначенні процедури вивільнення державних службовців на підставі пунктів 1 і 11 частини першої цієї статті не вказує на заборону щодо його застосування, враховуючи приписи частини третьої статті 5 Закону No889-VIII та неврегульованість цим Законом відповідних правовідносин.
Про визначення юрисдикції у спорах щодо процесуальних рішень, а також дії (бездіяльність) суду під час розгляду справи,  і реєстрація процесуальних документів відповідно до частини 2 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України

Прийняття (неприйняття) процесуальних рішень, а також дії (бездіяльність) суду під час розгляду справи, в тому числі і реєстрація процесуальних документів відповідно до частини другої статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України в межах провадження відповідної справи.
Про сплату гарантійної суми згідно Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземній валюті 

У випадку настання гарантійного випадку, беніфіціар направляє банку вимогу про сплату гарантійної суми і банк, перевіривши таку вимогу, тільки представляє принципалу копію вимоги разом з іншими необхідними документами (без будь-яких погоджень з принципалом) і протягом п`яти банківських днів перераховує зазначену у вимозі суму гарантії беніфіціару.
Сума гарантії в межах гарантійної суми визначається бенефіціаром, тобто замовником за конкурсною процедурою. Ані банк-гарант, ані принципал не можуть зменшити суму, яку перераховує банк за такою гарантією в межах гарантійної суми, яка визначена у банківській гарантії."
Про право учасника бойових дій на отримання виплати грошової компенсації за всі невикористані дні додаткової відпустки

У випадку звільнення поліцейського - учасника бойових дій, йому виплачується компенсація за всі невикористані ним дні відпустки, у тому числі за невикористані дні додаткової відпустки, передбаченої статтею 16-2 Закону України "Про відпустки" та статтею 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Положення Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" не обмежують та не припиняють право учасника бойових дій на отримання у рік звільнення виплати грошової компенсації за всі невикористані дні додаткової відпустки.
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом на пост Президента України 

Можливість подання додаткових документів та виправлення недоліків поза межами строку, встановленого статтею 51 Закону No 474-XIV, не передбачена, а законні підстави для повторного розгляду тієї ж заяви про самовисунення громадянина України кандидатом на пост Президента України з тим самим пакетом документів, за якою Комісією вже прийнято рішення, – відсутні.
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом на пост Президента України

Аналіз положень частини першої статті 48 Закону No 474-XIV в поєднанні з положеннями частини першої статті 78 Закону No 3425-ХІІ дає підстави для висновку, що особа, яка кандидує на пост Президента України у порядку самовисування повинна подати ЦВК заяву відповідного змісту, засвідчену нотаріусом або іншою посадовою особою, зазначеною у статті 78 Закону No 3425-ХІІ. 
Між тим засвідченню підлягає підпис особи, яка подає заяву, а не вірогідність змісту документа. У контексті цієї справи варто зауважити, що з огляду на те, яку посаду обіймає позивач (голова Єлизаветівської сільської ради), засвідчити свій же підпис як посадова особа він з урахуванням положень статті 9 Закону No 3425-ХІІ не може."
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації кандидатом особи на пост Президента України

Чинним законодавством України ЦВК не наділена повноваженнями щодо дослідження, встановлення фактів невiдповiдності дiяльностi, найменування та/або символіки юридичної особи, полiтичної партiї, iншого об’єднання громадян вимогам Закону No 317-VІІІ. Такі висновки згідно із законодавством віднесені до компетенції Міністерства юстиціі України. За таких обставин у ЦВК не було правових підстав не враховувати наказ Міністерства юстиції України від 23.07.2015 No 1312/5.
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом на пост Президента України 

Системний аналіз норм пункту 2 частини першої, частини другої статті 52 Закону No 474-XIV у їхньому взаємозв’язку з нормами статті 25 цього Закону та статей 17-18 Закону No 1932-IV дає підстави для висновку, що ЦВК надані повноваження самостійно оцінювати передвиборну програму кандидатів на предмет наявності у ній положень, встановлення яких є підставою для відмови у їхній реєстрації з одночасним обов’язковим наведенням мотивів цієї відмови у відповідному рішенні.
Водночас така оцінка за жодних обставин не повинна ґрунтуватись винятково на суб’єктивному трактуванні ЦВК положень передвиборної програми, яке спотворює дійсні наміри кандидата на посаду Президента України та/або не підкріплюється нормами чинного законодавства України.
Про оскарження постанови ЦВК про відмову в реєстрації особи кандидатом на пост Президента України

Законодавством передбачена необхідність підписання кандидатом на пост Президента України декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка подається у паперовій формі, а доводи позивача щодо необхідності підписання останньої сторінки її оригіналу свідчать про неправильне тлумачення ним роз’яснення ЦВК.
Про оскарження передвиборної агітації 

Незважаючи на споріднену спрямованість із класичними (телевізійними, радіо тощо) засобами масової інформації та ефективність подання інформації для цільової аудиторії, відсутність нормативного врегулювання діяльності у мережі Інтернет унеможливлює ототожнення будь-якого веб-сайту, зокрема інформаційної чи офіційної сторінки органу державної влади, із засобом масової інформації (крім ситуації, коли веб-сайт зареєстрований у встановленому законом порядку як засіб масової інформації).
Із указаного висновується, що Офіційне Інтернет-представництво Президента України не є засобом масової інформації.
Про оскарження передвиборної агітації 

До передвиборної агітації слід відносити будь-яку діяльність кандидата, метою здійснення якої є спонукання виборців голосувати або не голосувати за певного кандидата на пост Президента України. А проте не можуть бути віднесені до передвиборної агітації висвітлення інформації про дії кандидатів на пост Президента України, пов’язані з виконанням ними посадових (службових) обов’язків, за умови, якщо вони не містять коментарів, відео-, аудіо записів, кінозйомок, фотоілюстрацій, які можуть мати агітаційний характер.
Водночас висвітлення інформації про діяльність кандидатів на пост Президента України, пов’язана з виконанням ними посадових (службових) повноважень, передбачених Конституцією України або законами України, не може ототожнюватися з передвиборчою агітацією, оскільки такі інформаційні повідомлення мають різну мету.
Про оскарження передвиборної агітації 

Покладаючи на засоби масової інформації (далі – ЗМІ) обов’язок забезпечувати висвітлення робочих поїздок Президента України по країні, законодавець не встановив конкретного способу такого висвітлення, залишивши це на розсуд ЗМІ. Тобто аудіовізуальний засіб масової інформації вправі самостійно обирати способи висвітлювання робочої поїздки Президента України, зокрема, у формі прямої трансляції, репортажу тощо.
А проте сам собою статус Президента України не породжує обов’язку ЗМІ транслювати його промову під час робочого візиту саме у прямому ефірі.
Отже, у виборчому процесі діяльність засобів масової інформації щодо поширення певних відомостей може мати різний характер.
Про оскарження передвиборної агітації 

Для визнання факту розповсюдження певних товарів підкупом виборців в обов’язковому порядку підлягає встановленню не лише факт безоплатного розповсюдження певних товарів, а й, принаймні, що: (1) такі товари не є матеріалами передвиборної агітації, замовлення й виготовлення яких здійснювалося за рахунок коштів передвиборчого фонду у визначеному законом порядку саме з метою ведення законної передвиборної агітації; (2) їхнє надання супроводжувалося закликами або пропозиціями голосувати чи не голосувати за певного кандидата або згадуванням його імені, або ж безпосередньо на заході з передвиборної агітації.
А проте коло осіб, які мають право фіксувати виборчі правопорушення в порядку Закону No 474-XIV є виключним: офіційний спостерігач від партії; офіційний спостерігач від кандидата на пост Президента України та офіційний спостерігач від громадської організації.
Про оскарження передвиборної агітації 

Кандидат на пост Президента України вільний у виборі форм ведення передвиборної агітації та має право на власний розсуд виготовляти матеріали передвиборної агітації за рахунок і в межах коштів свого виборчого фонду, якщо вони не суперечать вимогам Закону.
Під поширенням інформації, що вводить в оману, необхідно розуміти повідомлення суб’єктом одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних чи то неправдивих відомостей, зокрема, внаслідок обраного способу їхнього викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб.
Про вжиття під час виборчого процесу заходів забезпечення позову

Враховуючи скорочені строки розгляду справ, пов’язаних з виборчим процесом, застосування заходів забезпечення позову, про які просить позивач:  заборонити Центральній виборчій комісії та Державному підприємству "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" вчиняти будь-які дії, пов’язані з виготовленням (друком) виборчих бюлетенів з чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року, до вирішення справи по суті, не дозволить забезпечити виконання мети вжиття таких заходів та порушить безперервність процесу підготовки і проведення виборів, що, в силу частини четвертої статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України, виключає законну можливість задоволення такої заяви позивача.
Про розгляд звернень, які надходять ЦВК під час виборчого процесу

Ров’язання питання про те, в якій формі треба розглядати звернення, які надходять ЦВК під час виборчого процесу, є дискреційним повноваженням члена ЦВК, а не його обов’язком (рекомендувати ЦВК розглянути заяву на її засіданні та ухвалити рішення стосовно такої заяви).
Отже, законодавством не передбачено, в яких ситуаціях заяви (звернення) вирішуються на засіданні ЦВК, оскільки оцінка змісту заяви і визначення того, чи є необхідність її розгляду на засіданні Центральної виборчої комісії, чи достатня одноосібна відповідь члена Комісії заявнику, віднесена законодавством до дискреційних повноважень Комісії.
Про повноваження ЦВК щодо здійсненняі контролю за дотриманням кандидатом на пост Президента України вимоги щодо володіння державною мовою

У статті 51 Закону No 474-XIV, якою визначений перелік документів, що повинні бути подані до ЦВК для реєстрації кандидатом на пост Президента України, відсутні будь-які документи щодо підтвердження рівня володіння державною мовою.
Отже, ЦВК позбавлена можливості перевіряти відповідність особи вимогам частини першої статті 103 Конституції України, частини першої статті 9 Закону No 474-XIV щодо володіння державною мовою інакше, аніж на підставі поданих цією особою документів для реєстрації кандидатом на пост Президента України.
А проте Закон No1932-IV і Закон No 474-XIV не наділяють ЦВК повноваженнями щодо здійснення у будь-якій формі контролю за дотриманням кандидатом на пост Президента України вимоги щодо володіння державною мовою після його реєстрації.
Про оскарження рішення ЦВК, у зв'язку з конфліктом інтересів

 Скасуванню в судовому порядку рішення суб’єкта владних повноважень на підставі того, що воно було прийняте під час існування невирішеного конфлікту інтересів, має передувати встановлення факту наявності такого конфлікту інтересів спеціально уповноваженим суб'єктом у сфері протидії корупції.
Про зміст нормативної та фактичної підстав, за наявності яких невиконання чи неналежне виконання повноважень ЦВК може містить ознаки протиправної бездіяльності Комісії

Нормативною підставою для висновку про допущення ЦВК протиправної бездіяльності є винятково відповідні норми законодавства про вибори. Водночас фактичною підставою для такого висновку може слугувати виключно наявність належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів на підтвердження невиконання чи неналежного виконання повноважень ЦВК, що містить ознаки протиправної бездіяльності.
Подання іншими особами позовів, заяв та повідомлень щодо  порушень законодавства про вибори свідчить лише про реалізацію цими особами своїх прав, передбачених Законом No 474-XIV. Без встановлення судами та відповідними органами за наслідками розгляду таких заяв фактів порушень законодавства з боку ЦВК, твердження про допущення нею будь-якої бездіяльності є необґрунтованими.
Про вимоги, яким має відповідати статут громадської організації, для надання їй права бути офіційним спостерігачем за виборчим процесом

Участь громадських організацій у виборчому процесі шляхом спостереження за тим, які він проходитиме, має на меті сприяти відкритості й публічності виборчого процесу та забезпечити (гарантувати) прозорість виборчих процедур. Громадські організації саме такого спрямування за змістом частини другої статті 69 Закону No 474-XIV можуть отримати дозвіл ЦВК мати своїх офіційних спостерігачів на виборах, водночас з’ясувати в чому полягає статутна діяльність певної громадської організації як умови допуску її до участі в цьому процесі (способом спостереження) можна тільки на підставі її установчого документа – статуту.
Враховуючи, що за змістом частини другої статті 69 Закону No 474-XIV наявність у статуті громадської організації такого напряму діяльності як спостереження за виборчим процесом є однією з вимог до громадських організацій, які хочуть мати своїх офіційних спостерігачів на виборах, ЦВК обґрунтовано відмовила позивачу у наданні дозволу мати таких спостерігачів з огляду на те, що його статутна діяльність не відповідає вимогам вказаної статті.
Про неможливість поновлення пропущеного п’ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії під час виборчого процесу
Суд: Касаційний адміністративний суд

У виборчих спорах немає необхідності з’ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб’єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.
А проте законодавцем не передбачено можливості поновлення пропущеного п’ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.
Про застосування процедури відкликання за народною ініціативою згідно ст. 41 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад"

Врегульована статтею 41 Закону України ""Про статус депутатів місцевих рад"" процедура відкликання за народною ініціативою має низку правових прогалин, які в тому числі стосуються і здійснення перевірки достовірності відомостей про громадян, що містяться в підписних листах на підтримку пропозиції про відкликання за народною ініціативою із залученням органів ведення Державного реєстру виборців та вибіркової перевірки підписів громадян у цих підписних листах із залученням правоохоронних органів (територіальних органів поліції).
Однак, відсутність відповідного механізму, що є прогалиною в законодавчому регулюванні, не може бути перешкодою до реалізації права громадян на відкликання депутатів місцевих рад за народною ініціативою. Без усунення відповідних прогалин в правозастосуванні реалізація вказаного права була б фактично неможливою.