DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Одночасне стягнення збитків у вигляді відсотків від суми простроченого платежу за кожен день прострочення та пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми невиконаного грошового зобов’язання за кожен день прострочення неправомірне

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання за договором, пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми невиконаного грошового зобов’язання за кожен день прострочення та пені (визначеної сторонами у договорі як "збитки") у відсотках від суми простроченого платежу за кожен день прострочення свідчить про подвійне стягнення та суперечить статті 61 Конституції України. 
При цьому за наявності у договорі умов щодо подвійного стягнення пені суд має відмовляти в задоволенні позовних вимог про стягнення тієї пені, розмір та порядок нарахування якої не відповідає вимогам закону.
Наявність підстав для нарахування продавцем пені поза межами строку дії договору купівлі-продажу за прострочення виконання зобов'язання з поставки товару, яке сталося під час дії цього договору

Строк дії договору та строк виконання зобов'язання за договором не є тотожними, а закінчення строку дії договору не вважається підставою для припинення зобов'язань за договором, зокрема, в частині оплати поставленого товару, а тому немає підстав для нарахування продавцем пені поза межами строку дії договору купівлі-продажу за прострочення виконання зобов'язання з поставки товару, яке сталося під час дії цього договору.
Юрисдикція спору за позовом одного з подружжя щодо оскарження акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, на підставі якого в іншого із подружжя виникло право власності
Суд: Велика Палата

Спір за позовом одного з подружжя про визнання протиправним і скасування акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, на підставі якого в іншого із подружжя виникло право власності, розглядаються в порядку цивільного судочинства.
Обставини, які можуть свідчити про ухилення від виконання батьківських обов’язків та бути підставою для позбавлення батьківських прав
Суд: Касаційний цивільний суд

Існування заборгованості по аліментах та невідвідування одним з батьків навчального закладу дитини протягом одного навчального року у повній мірі не можуть свідчити про його ухилення від виконання своїх батьківських обов’язків та не можуть бути достатньою підставою для позбавлення батьківських прав.
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи щодо оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено акт міської міжвідомчої комісії про прийняття в експлуатацію нерухомості, власником якого є третя особа
Суд: Велика Палата

Cпір за позовом фізичної особи щодо оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено акт міської міжвідомчої комісії про прийняття в експлуатацію нерухомості, власником якого є третя особа, що мало наслідком погіршення стану житлового будинку, який належить позивачу, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Виникнення спільної сумісної власності подружжя на житло, набуте одним із подружжя під час шлюбу внаслідок приватизації державного житлового фонду
Суд: Касаційний цивільний суд

Житло, набуте одним із подружжя під час шлюбу внаслідок приватизації державного житлового фонду, визнавалося спільною сумісною власністю подружжя лише в період з 08 лютого 2011 року до 12 червня 2012 року включно. В інші періоди дії Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" таке житло переходило у власність лише того з подружжя, який брав участь у приватизації.
Правовий режим майна, придбаного у період шлюбу за особисті кошти одного з подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Придбання майна хоча й у період шлюбу, але за особисті кошти одного з подружжя, не може вважатися об’єктом спільної сумісної власності подружжя, а є особистою приватною власністю того з подружжя, за особисті кошти якого воно придбане. Тому сам по собі факт придбання спірного майна в період шлюбу не є безумовною підставою для надання такому майну статусу спільної сумісної власності подружжя.
Поділ грошових коштів, внесених за договором банківського вкладу на рахунок, відкритий на ім'я одного із подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Грошові кошти, внесені за договором банківського вкладу на розрахунковий рахунок на ім'я одного із подружжя під час перебування в зареєстрованому шлюбі, є спільним майном подружжя, а тому підлягають поділу між подружжям в рівних частках.
Визначення моменту припинення права на спільну сумісну власність
Суд: Касаційний цивільний суд

Сам факт незвернення одного з подружжя до суду із позовом про поділ майна не є підставою, з якою закон пов'язує (визначає) припинення права власності на спільну сумісну власність.
Визначення правового режиму нерухомого майна з моменту набрання законної сили рішенням суду щодо його поділу між подружжям
Суд: Касаційний цивільний суд

З моменту набрання законної сили рішенням щодо розподілу майна подружжя таке майно втрачає статус спільної сумісної власності подружжя, а усні домовленості колишнього подружжя не впливають на правовий режим цього нерухомого майна.
Щодо обов’язку внесення грошових коштів на депозитний рахунок суду при подачі позову про припинення права на частку у спільному майні подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Принцип обов`язкового отримання згоди особи на присудження їй грошової компенсації, крім випадків, передбачених ЦК України (стаття 365 цього Кодексу), в першу чергу застосовується до правовідносин, які виникають при зверненні одного з подружжя до суду з вимогами про припинення права іншого з подружжя на частку у спільному майні з одночасним присудженням грошової компенсації. Гарантуючи, що компенсація буде виплачена, позивач вносить необхідну суму на депозитний рахунок суду.
Правовідносини, в яких позивач просить припинити не право власності відповідача у спільному майні з виплатою компенсації, а своє право на частку в майні з отриманням компенсації на свою користь, є відмінними за своєю природою і регулюються статтею 364 ЦК України, яка передбачає, що співвласник, частка якого в майні не може бути виділена в натурі, має право на отримання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості цієї частки.
Оцінюючи положення частини п`ятої статті 71 СК України як такі, що застосовуються до правовідносин, які виникають при зверненні одного з подружжя до іншого з вимогами про припинення його права на частку у спільному майні, слід зробити висновок, що ця норма не вимагає обов`язкового внесення на депозитний рахунок грошової компенсації у справах за спорами, в яких про припинення своєї частки у спільному майні і отримання компенсації на свою користь заявляє позивач.
Поділ спільного майна подружжя, яке є предметом вчинення кримінального правопорушення
Суд: Касаційний цивільний суд

Ініціювання спору про поділ спільного майна подружжя та визнання права на частку в спільному майні є недопустимими, якщо це майно (грошові кошти) є речовим доказом у кримінальному провадженні та предметом вчинення кримінального правопорушення.
Форма угоди про поділ спільного нерухомого майна подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Угода про поділ спільного нерухомого майна подружжя повинна бути нотаріально посвідченою, а не укладеною у простій письмовій формі.
Істотне порушення умов договору як підстава розірвання договору про поділ майна подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Сімейне законодавство не передбачає підстав розірвання договору про поділ майна подружжя, а отже, у разі розірвання такого договору застосовуються загальні підстави розірвання договору, зокрема й істотне порушення умов договору.
Проживання дітей з одним із подружжя як підстава для збільшення частки у спільному майні при його поділі
Суд: Касаційний цивільний суд

Проживання дітей з одним із подружжя само по собі не є підставою для збільшення частки у майні при його розподілі тому з подружжя з ким проживають діти.
Неналежне матеріальне забезпечення сім’ї як підстава для збільшення частки іншого з подружжя у спільному майні при його поділі
Суд: Касаційний цивільний суд

З урахуванням неналежного виконання одним із подружжя батьківських обов’язків та неналежного матеріального забезпечення сім’ї частку іншого з подружжя у спільному майні може бути збільшено.
Врахування боргів подружжя та правовідносин за зобов'язаннями при поділі спільного майна
Суд: Касаційний цивільний суд

При поділі майна враховуються борги подружжя та правовідносини за зобов'язаннями, які виникли в інтересах сім'ї.
Правовий режим об’єкту незавершеного будівництва, зведеного під час шлюбу
Суд: Касаційний цивільний суд

Об’єкт незавершеного будівництва, зведений під час шлюбу, може бути визнаний об’єктом права спільної сумісної власності подружжя із визначенням часток.
Правовий режим самочинної прибудови, зведеної під час шлюбу
Суд: Касаційний цивільний суд

Самочинна прибудова, яка зведена подружжям під час шлюбу, не може бути об’єктом права їх спільної сумісної власності та не підлягає поділу між ними.
Виплата матеріальної допомоги повнолітній непрацездатній дитині, яка самостійно отримує дохід більший за прожитковий мінімум
Суд: Касаційний цивільний суд

Отримання повнолітнім непрацездатним дочкою/сином доходів, які є більшими за прожитковий мінімум, автоматично не свідчить, що вони не потребують матеріальної допомоги.
Щодо обов'язку батьків нести витрати на навчання дітей після досягнення ними повноліття
Суд: Касаційний цивільний суд

Витрати на навчання дітей після досягнення ними повноліття покладаються на обох батьків  незалежно від того, з ким із них проживає дитина.
Стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, під час канікул
Суд: Касаційний цивільний суд

Стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання припиняються у зв’язку з закінченням навчання чи відрахування з навчального закладу, але не в зв’язку з канікулами.
Забезпечення повної або часткової компенсації додаткових витрат на дітей
Суд: Касаційний цивільний суд

Повна або часткова компенсація додаткових витрат на дітей забезпечується із урахуванням матеріального становища батьків.
Правова природа погодженої сторонами штрафної санкції, обрахованої у відсотковому розмірі за кожен місяць прострочення. Наслідки зазначення у мировій угоді неустойки (пені) як штрафу. 

Розмір погодженої сторонами у мировій угоді штрафної санкції, обрахованої у відсотковому розмірі за кожен місяць прострочення, відповідає поняттю "пеня". Зазначення в мировій угоді неустойки (пені) як штрафу не перетворює її в штраф і не є підставою для відмови у стягненні неустойки (пені) у разі прострочення виконання зобов'язання (сплати коштів).
Щодо можливості зменшення розміру неустойки, передбаченої частиною другою статті 785 ЦК України
Суд: Касаційний господарський суд

До неустойки у розмірі подвійної орендної плати, передбаченої частиною другою статті 785 ЦК України, приписи статті 551 ЦК України та статті 233 ГК України щодо можливості зменшення її розміру не застосовуються. Неустойка, заявлена на підставі частини другої статті 785 ЦК України, є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і не може бути ототожнена з неустойкою (штрафом, пенею), встановленою статтею 549 ЦК України та статтею 230 ГК України, до якої застосовуються положення статті 551 ЦК України.
Скорочені строки позовної давності не поширюються на неустойку, передбачену частиною другою статті 785 ЦК України за неправомірне користування майном після припинення дії договору оренди
Суд: Касаційний господарський суд

Скорочені строки позовної давності не поширюються на неустойку як особливу міру відповідальності, визначену законодавцем в частині другій статті 785 ЦК України, оскільки орендодавець має право стягнути таку неустойку за весь час неправомірного користування майном після припинення дії договору. Зокрема, не застосовуються до неї  положення статті 232 ГК України про припинення нарахування штрафних санкцій після закінчення 6 місяців, оскільки інше передбачено частиною другою статті 785 ЦК України.
Податок на додану вартість до розміру неустойки, нарахованої на підставі частини другої статті 785 ЦК України, за неповернення майна з оренди після припинення дії договору найму не включається

Неустойка, нарахована на підставі частини другої статті 785 ЦК України, є спеціальною санкцією за порушення законодавства, вона не може бути об'єктом оподаткування ПДВ за своєю правовою природою як міра відповідальності. 
Отже, при розрахунку розміру неустойки згідно з частиною другою статті 785 ЦК України за неповернення майна з оренди після припинення дії договору найму до її складу не включається ПДВ, який мав би сплачуватися орендарем орендодавцю у випадку правомірного користування майном.
Валюта, в якій повинні бути сплачені заборгованість за аліментами та пеня на них
Суд: Касаційний цивільний суд

Заборгованість аліментів та пеня на них повинні бути сплачені в тій валюті, в якій була виплачена заробітна плата боржнику.
Щодо можливості звільнення від обов'язку утримувати матір/батька
Суд: Касаційний цивільний суд

Звільнення від обов'язку утримувати матір, батька може мати місце лише у випадку, якщо такий обов'язок у дочки, сина виник.
Особа, яка має право на утримання (аліменти)
Суд: Касаційний цивільний суд

Право на утримання (аліменти) має непрацездатна особа, визначена частиною другою статті 76 СК України, яка не забезпечена прожитковим мінімумом.
Законодавство, згідно із яким вирішується питання щодо стягнення аліментів з іноземних громадян
Суд: Касаційний цивільний суд

Питання щодо стягнення аліментів з іноземних громадян вирішується згідно із законодавством України, якщо позивачем є громадянин України.
Поширення приписів частини другої статті 625 ЦК України на позадоговірні грошові зобов’язання щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей

Положення статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов’язань незалежно від підстав їх виникнення (договір чи делікт), у тому числі й на позадоговірне грошове зобов’язання, що виникло на підставі статті 1212 ЦК України. Тому в разі прострочення виконання зобов’язання, зокрема щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей, нараховуються три проценти річних та інфляційні нарахування від простроченої суми відповідно до частини другої статті 625 ЦК України.
Умови відступлення права нарахування (вимоги) інфляційних втрат та трьох процентів річних, нарахованих на суму коштів, розміщених на депозитному рахунку цедента за договором банківського депозиту, укладеним між цедентом та банком (боржником)

У разі коли умови договору відступлення є чітко визначеними та унеможливлюють нерозуміння або виникнення сумнівів щодо предмета відступлення (зокрема, зазначено, що предметом відступлення є право вимоги сплатити три проценти річних від простроченої суми та інфляційних втрат), а законодавством не заборонено  відступлення майбутніх вимог, то цедентом відступлено цесіонарію дійсне право на нарахування за майбутній період і стягнення з банку (боржника) трьох процентів річних та інфляційних втрат.
Стягнення з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб інфляційних втрат та трьох процентів річних за невиконання судового рішення в адміністративній справі щодо перерахування розміщених у неплатоспроможному банку пенсійних активів

Оскільки зобов’язання Фонду щодо повернення пенсійних активів, розміщених у банку, за своєю суттю не є грошовим зобов’язанням, то немає правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з Фонду інфляційних втрат та трьох процентів річних.
Застосування положення частини другої статті 625 ЦК України стосовно стягнення інфляційних втрат до правовідносин, пов’язаних з обігом векселів

Якщо спірні правовідносини сторін врегульовано вексельним законодавством, яким не передбачено стягнення інфляційних втрат у разі прострочення виконання вексельного зобов’язання, то норми статті 625 ЦК України не підлягають застосуванню до таких правовідносин.
Застосування норм ЦК України, які регулюють відповідальність за прострочення виконання зобов’язань, до правовідносин, пов’язаних з обігом векселів, є можливим лише у разі зазначення про це в актах вексельного законодавства, названих в Законі України "Про обіг векселів в Україні".
Щодо поновлення позовної давності вимоги про визнання батьківства
Суд: Касаційний цивільний суд

Позовна давність вимоги про визнання батьківства, передбачена статтею 129 СК України, може бути поновлена судом з огляду на обставини справи та з урахуванням причин такого пропуску позивачем. Вирішення питання про поновлення такого строку має здійснюватись з урахуванням найкращих інтересів дитини.
Стягнення з боржника (страховика) в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних за порушення зобов’язання, яке виникло з договору страхування, якщо судове рішення про стягнення страхового відшкодування фактично не виконано

Якщо судове рішення про стягнення з боржника коштів у спорі, який виник з договору страхування, фактично не виконано, кредитор має право вимагати стягнення з боржника у судовому порядку сум інфляційних нарахувань та трьох процентів річних до повного його виконання.
Встановлення в договорі іншого розміру процентів річних за неправомірне користування чужими коштами, ніж передбачений частиною другою статті 625 ЦК України. Можливість іншого способу обчислення процентів за умовами договору.

Системний аналіз частини другої статті 536, частини другої статті 625 та статті 627 ЦК України дає змогу дійти висновку, що законодавцем не обмежено право сторін визначити у договорі розмір процентів за неправомірне користування чужими коштами. Однак диспозитивний характер цих норм у цілому обмежується положенням частини другої статті 625 ЦК України, яка зазначає про стягнення трьох процентів річних, що має наслідком визначення таких процентів саме у річних, а не у будь-який інший спосіб обчислення процентів за умовами договору.
Отже, законодавцем передбачено, що договором може бути встановлено інший розмір процентів річних, а не інший спосіб їх обчислення (зокрема, в розмірі певного проценту за кожний день прострочення).
При цьому слід зазначити, що проценти за користування чужими коштами, які відповідно до договору нараховуються за кожен день прострочення виконання зобов’язання, за своєю правовою природою підпадають під визначення пені, передбаченої статтею 549 ЦК України.
Можливість застосування положень Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов’язань" у разі вирішення спору про стягнення процентів річних, нарахованих на суму боргу

Стягнення процентів річних не є предметом регулювання Закону України                                                      "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов’язань", оскільки в ньому йдеться лише про застосування відповідальності у вигляді пені. Тому застосування положень цього Закону, зокрема статті 3,  до правовідносин, пов’язаних зі стягненням процентів річних від простроченої суми, є помилковим. 
Сплата процентів річних від простроченої суми, так само як й інфляційні нарахування, не мають, на відміну від пені, характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування коштами, належними до сплати кредиторові.
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи щодо скасування рішення органу місцевого самоврядування про видачу третій особі свідоцтва про право власності на будинок, співвласником якого вважає себе позивач
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фізичної особи щодо скасування рішення органу місцевого самоврядування про видачу третій особі свідоцтва про право власності на будинок, співвласником якого вважає себе позивач, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження юридичною особою свідоцтва про право власності на нерухоме майно та запису про державну реєстрацію цього права, якими посвідчено відповідне право власності на нерухоме майно фізичної особи
Суд: Велика Палата

Cпір за позовом юридичної особи про визнання недійсними і скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно та запису про державну реєстрацію цього права, якими посвідчено відповідне право власності на нерухоме майно фізичної особи, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом співвласника нерухомого майна щодо скасування рішення органу місцевого самоврядування про визначення часток у спільній частковій власності
Суд: Велика Палата

Спір за позовом співвласника нерухомого майна щодо скасування рішення органу місцевого самоврядування про визначення часток у спільній частковій власності підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження фізичною особою рішення органу місцевого самоврядування про прийняття в комунальну власність об’єктів права спільної сумісної власності співвласників житлового будинку та витребування майна з чужого незаконного володіння
Суд: Велика Палата

Спір щодо оскарження фізичною особою рішення органу місцевого самоврядування про прийняття в комунальну власність об’єктів права спільної сумісної власності співвласників житлового будинку, у якому позивач є власником квартири, та на внутрішньобудинкове обладнання і мережі, одночасно з вимогою про витребування майна з чужого незаконного володіння підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи про скасування розпорядження районної державної адміністрації щодо передачі об'єктів житлового та нежитлового фонду територіальної громади міста комунальному підприємству на праві господарського відання
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фізичної особи про скасування розпорядження районної державної адміністрації щодо передачі об'єктів житлового та нежитлового фонду територіальної громади міста, зокрема будинку, що належить фізичній особі, обслуговуючому комунальному підприємству на праві господарського відання підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом юридичної особи (продавця) до іншої юридичної особи (покупця), і фізичної особи – теперішнього власника нежитлових будівель про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна (до 15 грудня 2017 року)
Суд: Велика Палата

Спір за позовом юридичної особи як сторони договору відчуження майна (продавцем), заявлений до 15 грудня 2017 року, до іншої юридичної особи, яка є стороною договору купівлі-продажу (покупця), і фізичної особи – теперішнього власника нежитлових будівель про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння можуть бути об’єднані в одне провадження і розглянуті у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи про визнання права власності на нерухоме майно до боржника, щодо якого порушено господарськими судами справу про банкрутство до 19 січня 2013 року
Суд: Велика Палата

Cпір за позовом фізичної особи про визнання права власності на нерухоме майно до боржника, щодо якого порушено господарськими судами справу про банкрутство до 19 січня 2013 року, підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Про перерахунок пенсії поліцейського з урахуванням грошового забезпечення згідно із Законом No 900-VIII 

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей" від 23 грудня 2015 року No 900-VIII, статті 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" зміна грошового забезпечення поліцейських, яке за своїми складовими є ідентичним до складових грошового забезпечення колишніх працівників міліції, але за розміром більшим, є безумовною підставою для перерахунку пенсії позивача як колишнього працівника міліції на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" від 11 листопада 2015 року No 988, яка набрала чинності 02 грудня 2015 року.