DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Підстави для скасування дозволу на імміграцію в Україну
Суд: Касаційний адміністративний суд

Підставою для скасування дозволу на імміграцію в Україну за пунктом 3 частини першої статті 12 Закону України "Про імміграцію" є саме дії іммігранта, що становлять загрозу національній безпеці України чи громадському порядку в Україні. При цьому, Суд підкреслив, що зазначена норма не визначає такої умови для прийняття рішення про скасування відповідного дозволу, як доведення вини іммігранта у кримінальному чи адміністративному провадженні.
Ознаки належного виконання рішення про поновлення на роботі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виконання рішення про поновлення на роботі вважається закінченим з моменту видачі наказу про поновлення працівника на роботі та фактичного допуску працівника, поновленого на роботі рішенням суду, до виконання попередніх обов`язків. При цьому працівник повинен бути обізнаним про наявність наказу про його поновлення на роботі і йому повинно бути фактично забезпечено доступ до роботи і можливості виконання своїх обов`язків.
Про обізнаність Кабінету Міністрів України щодо кваліфікуючих характеристик кандидата на посаду уповноваженого із захисту державної мови 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписами Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" передбачено, що саме Кабінет Міністрів України розглядає кандидатури на посаду Уповноваженого та ухвалює рішення щодо призначення на посаду Уповноваженого та його звільнення. З цього вбачається, що Кабінет Міністрів України володіє інформацією щодо досвіду правозахисної діяльності, досвіду із захисту державної мови Уповноваженої із захисту державної мови.
Підстави для пересилання звернення громадян за належністю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавець, передбачаючи право/обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування пересилати за належністю звернення громадян іншому (відповідному) органу чи посадовій особі, мав на меті забезпечити заявнику об`єктивний та всебічний розгляд його заяви. Водночас, вказаний обов`язок органів державної влади та місцевого самоврядування щодо пересилання звернення може бути реалізований виключно за сукупністю умов, передбачених ст.7 ЗУ "Про звернення громадян".
Про наслідки неявки особи на іспит у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відсутність особи на іспиті у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, підтверджена належним документом (листком непрацездатності), не може сама по собі свідчити про неналежний рівень його професійної компетентності. Неналежне/несвоєчасне сповіщення про причини неприбуття на іспит, яке було прирівняне кадровою комісією з атестації прокурорів до неуспішного проходження (особою) атестації, якщо зіставити із юридичними наслідками, які настали [для особи] внаслідок цього (звільнення з посади прокурора та органів прокуратури), не може замінити атестацію, завданням (призначенням) якої є проявити/підтвердити рівень знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.
Про принципову відмінність ролі Державної казначейської служби України у судових процесах де сама держава є боржником, а де боржником виступає окремий державний орган
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обов`язок держави відшкодувати шкоду, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень виникає з правовідносин, суть яких можна охарактеризувати як деліктні, а вид юридичної відповідальності - цивільно-правовий. У цих правовідносинах боржником є держава, яка реалізує свій обов`язок щодо відшкодування шкоди (на підставі судового рішення через Державну казначейську службу України), тоді як гарантії держави щодо виконання судових рішень і виконавчих документів, боржником за якими є, зокрема, державний орган, а також участь Державної казначейської служби України у цьому процесі мають інше призначення та завдання. В останньому випадку виконання судових рішень щодо стягнення коштів покладено на органи казначейства як на органи, які здійснюють казначейське обслуговування рахунків відповідного державного органу. Боржником в такому випадку є державний орган, який несе зобов`язання перш за все своїм коштом в межах асигнувань з державного бюджету, що і зумовлює участь Державної казначейської служби України у виконанні таких судових рішень. Отже, правова регламентація правовідносин щодо виконання судових рішень, боржниками за якими є в одному випадку державний орган, в іншому - держава, відрізняється, і застосування окремих нормативних положень з однієї сфери правовідносин до іншої є помилковим.
Про відповідність елементу іспиту "виконання практичного завдання" законодавчо визначеній дефініції "тестування особи"
Суд: Касаційний адміністративний суд

В частині третій статті 21 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" (далі - Закон No1403-VIII), як форму кваліфікаційного іспиту, визначено "тестування особи" без конкретизації виду випробування, яке особа має пройти для підтвердження своєї кваліфікації. Виходячи з мети кваліфікаційного іспиту - визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір здійснювати діяльність приватного виконавця, - проведення іспиту, у тому числі шляхом виконання практичного завдання, повністю відповідає застосованому у статті 21 Закону No1403-VIII поняттю "тестування особи".
Про безпідставність включення до складової заробітної плати прокурора надбавки за класний чин
Суд: Касаційний адміністративний суд

Збереження виплати за класний чин у підзаконному нормативно-правовому акті не може бути застосовним, за відсутності передбаченого законом права на таку виплату, оскільки заробітна плата прокурора регулюється виключно Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами (стаття 81 Закону No 1697-VII).
Суб’єкт, уповноважений ініціювати питання щодо прийняття рішення про заборону в`їзду в Україну іноземному громадянину
Суд: Касаційний адміністративний суд

З відкриттям виконавчого провадження розпочалась стадія примусового виконання рішення органу державної влади, а тому саме державний або приватний виконавець є особою, уповноваженою звертатися до органів ДМС України з ініціативою про прийняття рішення про заборону в`їзду в Україну іноземному громадянину з підстави, визначеної абз. 7 ч. 1 ст. 13 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства".
Цільова спрямованість вимоги органу державного фінансового контролю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства є обов`язковою до виконання. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. За таких обставин у органу фінансового контролю наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства, не пов`язаних із стягненням виявлених в ході перевірки збитків.
Публічне правонаступництво 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.
Коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.
Про залежність отримання військовослужбовцем підйомної допомоги від переїзду в інший населений пункт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз положень Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі - Закон No 2011-XII) та Інструкції No 370 дає підстави для висновку, що безумовне право військовослужбовців (зокрема, тих хто перебуває на кадровій військовій службі за призовом осіб офіцерського складу) на отримання підйомної допомоги пов`язане з фактом їхнього переїзду на місце військової служби в інший населений пункт або із зарахуванням до військового навчального закладу, термін навчання в якому становить не менше шести місяців. Таким чином, нарахування та виплата підйомної допомоги можлива лише у випадку переїзду військовослужбовця з одного населеного пункту в інший.
Щодо обов’язку роботодавця здійснювати виплату складових грошового забезпечення військовослужбовцю, який перебуває на прокурорсько-слідчій посаді
Суд: Касаційний адміністративний суд

Визначення частиною восьмої статті 81 Закону No 1697-VII складу грошового забезпечення військовослужбовців, які проходять службу в органах прокуратури на прокурорсько-слідчих посадах на підставі цього Закону, тобто із визначенням посадового окладу відповідно до прокурорсько-слідчої посади, не звільняє відповідача від обов`язку здійснювати виплату складових грошового забезпечення, зокрема, надбавки за вислугу років, відповідно до положень законодавчих актів про військову службу.
Критерії застосування виключних заходів державного реагування
Суд: Касаційний адміністративний суд

Застосування судом заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкту перевірки є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб’єкта і публічними інтересами.
Щодо можливості складення припису та звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у їх взаємозв’язку
Суд: Касаційний адміністративний суд

Складення припису та звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування є двома окремими повноваженнями органу державного нагляду (контролю), можливість реалізації яких не поставлена у залежність одна від одної та не пов`язана послідовністю їхнього застосування, або завершенням строків на усунення порушень, указаних у приписі.
Підстави застосування судом заходів державного реагування за наслідками розгляду справи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Згідно положень  Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.
Прожитковий мінімум при визначенні розміру суддівської винагороди
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законом України "Про судоустрій і статус суддів" закріплено, що для визначення розміру суддівської винагороди до уваги може братися лише прожитковий мінімум для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01 січня календарного року. Указана конституційна гарантія незалежності суддів не може порушуватися і змінюватися без внесення відповідних змін до закону про судоустрій. Отже, заміна гарантованої Конституцією України однієї зі складових суддівської винагороди - прожиткового мінімум для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01 січня 2021 року (2270,00 грн.), на іншу розрахункову величину, яка Законом України "Про судоустрій і статус суддів" не передбачена (прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді - 2102,00 грн.) у березні 2021 року, на підставі абзацу 5 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" є неправомірною.
Наслідки помилково визначеного апеляційним судом строку невідбутої частини покарання, при призначенні остаточного покарання за сукупністю вироків
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зарахування апеляційним судом при ухваленні нового вироку до остаточного покарання за сукупністю вироків невідбутої частини покарання за попереднім вироком шляхом її часткового приєднання до покарання, призначеного за новим вироком, без урахування ухвали місцевого суду, якою було задоволено клопотання засудженого про зарахування строку попереднього ув’язнення у строк відбування покарання за попереднім вироком на підставі ч. 5 ст. 72 КК (у редакції Закону України від 26.11.2015 No 838-VIII "Про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо удосконалення порядку зарахування судом строку попереднього ув'язнення у строк покарання" (день за два)", свідчить про неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.
Про перегляд судових рішень за виключними обставинами
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положення пункту 1 частини п`ятої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України містять імперативний припис, що встановлена Конституційним Судом України неконституційність (конституційність) закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого (не застосованого) судом при вирішенні справи може бути підставою для перегляду рішення за виключними обставинами тільки за умови, якщо таке рішення суду ще не виконане. Словосполучення "ще не виконане", яке вживається у пункті 1 частини п`ятої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачає множинного тлумачення або множинного його розуміння. Вказана процесуальна норма має імперативний характер, є чіткою та не може бути застосована інакше ніж це передбачено процесуальним законодавством.
Про підстави скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця
Суд: Касаційний адміністративний суд

Допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.
Про процедуру реєстрації змін до відомостей про політичні партії
Суд: Касаційний адміністративний суд

У проведенні державної реєстрації змін до відомостей про політичні партії, у тому числі змін до установчих документів, програми партії та у складі керівних органів може бути відмовлено, зокрема у випадку, якщо подані для державної реєстрації документи суперечать статуту такого громадського формування. Прийняттю рішення про відмову у проведенні державної реєстрації змін до відомостей про політичні партії передує надання правового висновку, у якому, у разі невідповідності вимогам Конституції та законів України поданих для державної реєстрації документів обов`язково зазначаються відповідні норми статуту (положення), які порушені при прийнятті політичною партією відповідних рішень.
Про правовий статус посади директора комунального підприємства
Суд: Касаційний адміністративний суд

Посада директора комунального підприємства не є посадою державного (місцевого) органу та його апарату, а робота на ній не належить до публічної служби.
Про правомірність обмежень, визначених Положення про прикордонний режим
Суд: Касаційний адміністративний суд

Встановлені Положенням про прикордонний режим, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1998 No1147 (в тому числі абз. 4 п. 33) обмеження та режимні заходи у прикордонній смузі та контрольованому прикордонному районі спрямовані на забезпечення недоторканості державного кордону України, а отже вказані обмеження є такими, що передбачені законом та є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки та виправдані суспільними інтересами в демократичному суспільстві, а отже встановлення цих обмежень не є порушенням статті 12 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, статті 2 Протоколу No4 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 33 Конституції України.
Про добросовісне користування процесуальними правами
Суд: Касаційний адміністративний суд

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів,  зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи  не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.
Про підстави прийняття рішення про неуспішне проходження прокурором атестації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Неявка прокурора для складання іспиту у формі анонімного тестування з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора у визначені графіком дату та час та неподання при цьому вдруге заяви про перенесення тестування є безумовною підставою для прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації
Про судовий збір за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України "Про судовий збір" серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів справляння судового збору.
Відсутність підстав для звільнення від відбування покарання з випробуванням засудженої до позбавлення волі на певний строк особи, через потребу у лікуванні останньою хронічних захворювань
Суд: Касаційний кримінальний суд

Наявність хронічних захворювань в особи, засудженої до позбавлення волі на певний строк, не є перешкодою для реального відбування нею цього покарання та саме по собі не може бути підставою звільнення засудженого від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК). Засудженому, який має хронічні захворювання та якому судом призначено реальне відбування покарання у виді позбавлення волі на певний строк, медичними частинами установ виконання покарань повинна надаватися медична допомога (консультування, обстеження, лікування) в амбулаторних умовах.
Про підстави констатації технічних проблем під час тестування працівників органів прокуратури в процедурі атестації 
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі об`єктивної наявності технічних проблем під час тестування єдиною логічною, послідовною і такою, що сприймається, є поведінка, коли прокурор звертається до членів комісії або робочої групи і не завершує тестування, передбачаючи, що результат буде негативний, і просить з огляду на ситуацію, що склалася, перенести тестування на інший день, чого в цьому разі, як свідчать обставини справи, не було. Про такі обставини позивач має зазначити також у відомості, в якій розписується відразу після завершення тестування, засвідчуючи отриманий результат.
Підстави для звільнення від відбування покарання за хворобою, якщо особа захворіла на тяжку хворобу після вчинення злочину
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо особа захворіла на тяжку хворобу після вчинення злочину, що підтверджується висновком експертизи, то ця обставина не повинна братись до уваги судом під час вирішення питання про звільнення цієї особи від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК), а може бути підставою для звільнення її від подальшого відбування покарання за хворобою (ст. 84 КК)
Правова природа договору транспортування природного газу та можливість застосування до нього спеціального шестимісячного строку позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Договір транспортування природного газу є не договором перевезення вантажу, а договором, який передбачає надання трьох видів послуг. Його істотні умови визначені статтею 901 ЦК України та спеціальним законодавством – Законом “Про ринок природного газу”, Кодексом газотранспортної системи, Типовим договором транспортування природного газу, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 No 2497.
Помилковим є застосування до договору транспортування природного газу спеціального шестимісячного строку позовної давності, передбаченого частиною п’ятою статті 315 ГК України, як до договору перевезення вантажу.
Застосування положень постанови НКРЕКП від 08.04.2020 No766 як спеціальних щодо положень ЦК України і ГК України стосовно нарахування пені та стягнення штрафу
Суд: Касаційний господарський суд

Положення постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг "Про дії учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов’язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" у відповідній редакції від 08.04.2020 No 766, якими тимчасово припинено застосування умов Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії в частині нарахування пені та стягнення штрафу за порушення термінів розрахунку за послуги з передачі електричної енергії і відповідно аналогічних умов усіх договорів, укладених на основі такого типового договору, підлягають обов’язковому виконанню учасниками ринку електричної енергії згідно зі статтею 6 Закону України “Про ринок електричної енергії”. Встановлені вказаною постановою правила діяли в період з 08.04.2020 до 26.01.2021.
Підстави для здійснення перерахунку споживачу об’єму розподіленого (спожитого) природного газу в разі несправності лічильника газу
Суд: Касаційний господарський суд

Виходячи з технічного функціоналу коректора об’єму газу, наданого в Кодексі
ГРС (сукупність ЗВТ, які вимірюють тиск і температуру газу, що протікає
у вимірювальному трубопроводі, обчислюють об’єм газу за стандартних умов,
перетворюючи вихідні сигнали від лічильника газу), а також зі складу комерційного
ВОГ, відомості коректора не можуть вважатись достовірними для визначення об’єму
газу у випадку отримання даних від лічильника, який неправильно вимірював об’єм
газу.
За умови відсутності пошкодження лічильника, пропущення строку періодичної
повірки лічильника газу з вини споживача або несанкціонованого втручання в роботу
ЗВТ та за наявності справного обчислювача (коректора) об’єму газу, який не містить
зареєстрованих та зафіксованих у звітах повідомлень про роботу лічильника газу
в позаштатному режимі, несправність лічильника внаслідок його невідповідності
нормативним документам у сфері метрології, встановлена за результатами
позачергової або експертної повірки, не є підставою для здійснення перерахунку
споживачу об’єму розподіленого (спожитого) природного газу відповідно до пункту 4
глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС.
Якщо у разі несправності лічильника газу, що сталася внаслідок його
позаштатного режиму роботи (що, зокрема включає витоки газу з елементів та
конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів), буде
підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об’єму розподіленого
(спожитого, переданого) природного газу, то розрахунок необлікованих (облікованих
частково) об’ємів природного газу за період несправності здійснюється відповідно до
вимог абзацу 9 пункту 6 глави 6 розділу X, підпункту 1 пункту 4 глави 4 розділу XІ
Кодексу ГРС. Підпункт 2 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС у такому разі не
застосовується і обставини справності коректора значення не мають.