DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Дострокове призначення пенсії за віком матерям інвалідів з дитинства
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України щодо дострокового призначення пенсії за віком, визначивши, що мати дитини-інваліда має право на призначення дострокової пенсії за віком, але не раніше ніж за 5 років до досягнення пенсійного віку, передбаченого ст. 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", у тому разі, якщо дитина, яку вона виховує, визнана дитиною-інвалідом до досягнення шестирічного віку. Якщо дитина визнана дитиною-інвалідом після досягнення нею шестирічного віку, або інвалідом з дитинства після досягнення вісімнадцятирічного віку, мати цієї дитини має право на отримання зазначеної пенсії лише у разі наявності висновку лікарсько-консультативної комісії, що дитина мала медичні показання для визнання її дитиною-інвалідом до досягнення шестирічного віку.
Для дострокового призначення пенсії матері дитини-інваліда має значення не факт установлення інвалідності, а момент настання медичних показників для встановлення інвалідності у дитини.
Строки поновлення виплати раніше призначених (нарахованих) пенсій громадянам України, які проживають за її межами
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо строків поновлення виплати раніше призначених (нарахованих) пенсій громадянам України, які проживають за її межами, визначивши, що поновлення виплати раніше призначених (нарахованих) пенсій громадянам України, які проживають за її межами, має проводитися з дати ухвалення Конституційним Судом України Рішення від 07 жовтня 2009 року у справі No 25-рп/2009 без обмеження її виплати жодними строками
Порядок призначення пенсії за віком особі, яка отримує пенсію за вислугу років
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України щодо порядку призначення пенсії за віком особі, яка отримує пенсію за вислугу років, визначивши, що у випадку призначення особі пенсії за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення", який передбачає інші підстави та порядок призначення пенсії, а в подальшому при виявленні такою особою бажання отримувати пенсію за віком відповідно до Закону України "Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування", має місце саме призначення пенсії за віком, а не переведення згідно ч. 3 ст. 45 Закону України "Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування". В такому випадку має враховуватись показник середньої заробітної плати за три календарні роки, що передують року призначення нового виду пенсії (пенсії за віком)
Відмежування розбою, вчиненого з погрозою застосування насильства (ст. 187 КК) від вимагання (ст. 189 КК) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відмежовуючи вимагання від розбою, слід виходити з того, що під час розбою насильство або погроза його застосування спрямовані на заволодіння майном у момент їх застосування, а під час вимагання такі дії спрямовані на одержання майна в майбутньому.
Призначення викладачам у позашкільних навчальних закладах освіти пенсії за вислугу років
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо призначення викладачам у позашкільних навчальних закладах освіти пенсії за вислугу років, визначивши, що викладач музичної школи є педагогічним працівником позашкільного навчального закладу, тобто працівником освіти, а тому стаж роботи викладачем та концертмейстером в дитячій музичній школі має зараховуватись до пільгового стажу осіб у розумінні п. "е" ст. 55 Закону України "Про пенсійне забезпечення" навіть попри те, що зазначена посада прямо не передбачена Переліком закладів і установ освіти, охорони здоров'я та соціального захисту і посад, робота на яких дає право на пенсію за вислугу років, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04 листопада 1993 року No 909
Зв’язування потерпілого та залишення його зв’язаним як ознаки насильства, небезпечного для життя і здоров’я потерпілого при розбої (ст. 187 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заподіяння легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров’я, а так само вчинення насильницьких дій, які не призвели до наслідків, але були небезпечними для життя чи здоров’я потерпілого в момент їх заподіяння внаслідок застосування спеціально пристосованих предметів, зв’язування потерпілого та залишення його зв’язаним у зачиненому ззовні неопалюваному приміщенні узимку є насильством, небезпечним для життя чи здоров’я потерпілого, а заволодіння майном із застосуванням такого насильства має бути кваліфіковано за ст. 187 КК.
Призначення пенсії за вислугу років провізорам, фармацевтам у аптеках за відсутності державної акредитації 
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо призначення пенсії за вислугу років провізорам, фармацевтам у аптеках за відсутності державної акредитації, визначивши, що особи, які працювали на посадах фармацевтів в аптечних кіосках, належних ФОП, за умови здійснення такої діяльності на основі ліцензій на провадження роздрібної торгівлі лікарськими засобами, незалежно від отримання цим аптечним закладом акредитаційних сертифікатів, мають право на зарахування стажу роботи на таких посадах до спеціального стажу, необхідного для призначення пенсії за вислугу років згідно з пунктом "е" статті 55 Закону України "Про пенсійне забезпечення".
Види грошового забезпечення, які враховуються при обчисленні пенсій військовослужбовців
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо видів грошового забезпечення, які враховуються при обчисленні пенсій військовослужбовців, визначивши, що при обчисленні пенсії військовослужбовцям не враховується такий складовий елемент грошового забезпечення, як одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема щорічні, щоквартальні, разові додаткові види грошового забезпечення (крім щомісячних, або тих, що виплачуються раз на місяць), незалежно від того, чи сплачуються з вказаних видів грошового забезпечення єдиний соціальний внесок на загальнообов’язкове державне соціальне страхування
Врахування під час обчислення та перерахунку пенсій військовослужбовцям премій, передбачених наказами Міністра оброни України
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України щодо перерахунку пенсій військовослужбовцям, визначивши, що накази Міністра оборони України, якими встановлювався розмір премії для військовослужбовців, є відомчими, внутрішніми документами, які носять тимчасовий характер, не містять нормативно-правових приписів та не породжують будь-яких правових підстав для проведення перерахунку пенсії військовослужбовців відповідно до частини третьої статті 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб"
Наслідки недотримання порядку повідомлення іпотекодавця про усунення порушення
Суд: Велика Палата

Реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання. І лише тоді, якщо останнє невиконане чи неналежно виконане, іпотекодержатель, якщо інше не передбачено законом, може звертати стягнення на предмет іпотеки. 
Недотримання цих правил є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки, але не перешкоджає іпотекодержателю звернутися з позовом до боржника про виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання відповідно до частини другої статті 35 ЗУ "Про іпотеку". Недотримання іпотекодержателем процедури звернення стягнення на предмет іпотеки є однією з підстав для відмови в позові.
Поширення мораторію на стягнення майна у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала власний правовий висновок щодо звернення стягнення на предмет іпотеки в позасудовому порядку, визначивши, що звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності на предмет іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору, є примусовою дією іпотекодержателя, направленою до іпотекодавця з метою задоволення своїх вимог, і підпадає під дію Закону України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті".
Наявність правових підстав для визнання правочину недійсним у момент його вчинення

Наявність підстав для визнання правочину недійсним має визначатися судом на момент його вчинення. Розірвання сторонами такого правочину, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення до суду з позовом про визнання його недійсним.
Ознаки, які вказують на відсутність шахрайства (ст. 190 КК) у діях позичальника при отриманні кредиту
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі здійснення позичальником (поручителем) принаймні часткового повернення коштів за кредитним договором, передачі в заставу майна з подальшим зверненням стягнення на нього, і за відсутності доказів про намір позичальника (поручителя) не виконувати своїх зобов’язань ще в момент отримання кредиту, підстав для притягнення до кримінальної відповідальності немає, оскільки у діях позичальника (поручителя) відсутні об’єктивна і суб’єктивна сторона шахрайства.
Обман не власника, а особи, уповноваженої на вчинення юридично значущих дій щодо майна, як спосіб вчинення шахрайства (ст. 190 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Обман (повідомлення потерпілому неправдивих відомостей або приховування певних обставин) чи зловживання довірою (недобросовісне використання довіри потерпілого) при шахрайстві застосовуються винною особою з метою викликати у потерпілого впевненість у вигідності чи обов’язковості передачі їй майна або права на нього. Обов’язковою ознакою шахрайства є добровільна передача потерпілим майна чи права на нього. 
Те, що в кримінальному провадженні спосіб обману та заволодіння майном не є типовим (реєстрація у державного реєстратора за допомогою підроблених документів права на квартиру, що належала померлій) не виключає злочинності цього діяння, яке прямо передбачене у кримінальному законі. 
Крім того, слід зауважити, що, розглядаючи також "нетипову" справу про вчинення шахрайства, Верховний Суд України у своїй постанові від 24 листопада 2016 року (справа No 5-250кс(15)16) висловив правову позицію що "до суб’єктів обману при вчиненні шахрайства належать не лише власники, а й інші особи, уповноважені на вчинення юридично значущих дій стосовно майна. Введення таких осіб в оману дає підстави говорити про опосередковане вчинення шахрайства. Оскільки ст. 190 КК не вимагає, щоб особа, яка вводиться в оману при вчиненні шахрайства, і потерпілий від цього злочину (тобто той, кому заподіюється майнова шкода) збігались".
Відмежування шахрайства від грабежу. Момент закінчення грабежу та шахрайства. Кваліфікація утримання майна, одержаного шляхом шахрайства, після викриття обману потерпілим
Суд: Касаційний кримінальний суд

Основною ознакою об'єктивної сторони грабежу є відкрите викрадення майна. Грабіж вважається закінченим злочином з моменту заволодіння майном і таким моментом визнається поява у злочинця реальної початкової можливості розпоряджатися вилученим майном. 
Особливістю шахрайства є те, що винний заволодіває чужим майном шляхом спонукання самого потерпілого до передачі йому майна чи уступки права на майно. Тобто, при шахрайстві потерпілий, будучи введеним в оману, сам добровільно передає винному майно чи право на нього. При цьому, на відміну від відкритого викрадення майна (грабежу), закінченим шахрайство вважається з моменту фактичного одержання винним майна чи права на нього.
Подальші ненасильницькі дії (наприклад, втеча), які вчиняються винним вже після добровільної передачі потерпілим майна чи права на нього та фактичного одержання винним майна чи права на нього (закінчення шахрайства), з метою утримання майна потерпілого, який викрив обман, не свідчать про переростання шахрайства у відкрите викрадення чужого майна і не впливають на кваліфікацію цього суспільно небезпечного діяння.
Непризначення обов’язкового додаткового покарання у виді конфіскації майна за ч. 4 ст. 190 КК є неправильним застосуванням кримінального закону
Суд: Касаційний кримінальний суд

Непризначення судом додаткового покарання у виді конфіскації майна, передбаченого санкцією норми, закріпленої у ч. 4 ст. 190 КК, є неправильним застосуванням кримінального закону.
Не повернення майна, добровільно переданого потерпілим, не є крадіжкою
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не може бути кваліфіковано як крадіжка неповернення винним майна, яке було добровільно передане йому потерпілим (наприклад, під реалізацію) і перебувало у його правомірному володінні, з наміром у подальшому обернути його на свою користь чи користь третіх осіб.
Припинення поруки у випадку розірвання кредитного договору
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду щодо наслідків розірвання кредитного договору, визначивши, що розірвання кредитного договору має наслідком припинення на майбутнє зобов'язання кредитодавця та позичальника, а також припинення на майбутнє поруки і застави (іпотеки) за обов'язками позичальника, які можуть виникнути, зокрема, за статтею 625 ЦК України після такого розірвання. Порука та застава (іпотека) не припиняються за обов'язками позичальника щодо заборгованості за кредитом, процентів і неустойки, які існували на момент розірвання кредитного договору. Тобто, розірвання кредитного договору не є підставою для припинення поруки та застави (іпотеки), які можуть забезпечувати виконання зобов'язання, що виникло до моменту такого розірвання.
Підтвердження факту укладення договору зберігання у письмовій формі

При розгляді спорів щодо стягнення коштів за договором зберігання поклажодавцем або його представником в судовому засіданні має бути доведено, що договір зберігання між зберігачем та поклажодавцем був укладений в письмовій формі, підтвердженням укладення такого договору може бути розписка, квитанція або інший документ, що видається зберігачем власнику для засвідчення факту передачі певної речі (речей) на схоронність.
Припинення поруки за ч. 4 ст. 559 ЦК України, якщо умовами основного договору передбачено погашення кредиту періодичними платежами
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України щодо припинення поруки за ч. 4 ст. 559 ЦК України, якщо умовами основного договору передбачено погашення кредиту періодичними платежами, визначивши, що строк пред'явлення кредитором вимог до поручителя про повернення боргових сум, погашення яких згідно з умовами договору визначено періодичними платежами, повинен обчислюватися з моменту настання строку погашення кожного чергового платежу за основним зобов'язанням.
Вимогу до поручителя про виконання ним солідарного з боржником зобов'язання за договором повинно бути пред'явлено в судовому порядку в межах строку дії поруки, тобто протягом шести місяців з моменту настання строку погашення чергового платежу за основним зобов'язанням (якщо умовами договору передбачено погашення кредиту періодичними платежами). У разі пред'явлення банком вимог до поручителя більш ніж через шість місяців після настання строку для виконання відповідної частини основного зобов'язання в силу положень частини четвертої статті 559 ЦК України порука припиняється в частині певних щомісячних зобов'язань щодо повернення грошових коштів поза межами цього строку.
Застосування позовної позовної давності після припинення поруки на підставі ч. 4 ст. 559 ЦК України (непред'явлення кредитором вимоги до поручителя)
Суд: Велика Палата

Якщо порука припинилася (у тому числі й на підставі непред'явлення кредитором відповідної вимоги до поручителя протягом шести місяців від дня настання строку виконання основного зобов'язання), інститут позовної давності не застосовується, тому що право кредитора на пред'явлення вимоги до поручителя та обов'язок поручителя відповідати перед кредитором за порушене позичальником зобов'язання припинилися. 
Строк дії поруки не є строком для захисту порушеного права. Це строк існування самого зобов'язання поруки. Таким чином, і право кредитора, й обов'язок поручителя після його закінчення припиняються, а це означає, що жодних дій щодо реалізації цього права, в тому числі застосування примусових заходів захисту в судовому порядку, кредитор вчиняти не може.
Припинення поруки на підставі ч. 4 ст. 559 ЦК України у випадку наявності рішення суду про стягнення кредитної заборгованості
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правових висновків Верховного Суду України щодо неможливість припинення поруки на підставі ч. 4 ст. 559 ЦК України з огляду на наявність рішення суду про стягнення кредитної заборгованості, визначивши, що враховуючи встановлену законодавцем правову природу поруки як додаткового (акцесорного) зобов'язання та його пряму залежність від умов кредитного договору, на правовідносини, які виникають після ухвалення рішення суду про стягнення заборгованості, порука не поширюється, якщо інше не встановлене договором поруки
Припинення поруки у випадку збільшення розміру кредиту без погодження з поручителем, якщо у договорі поруки передбачена згода поручителя)
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо підстав припинення поруки, визначивши, що збільшення розміру кредиту без погодження з поручителем, навіть за наявності у договорі поруки умови про те, що поручитель при укладанні цього договору дає свою згоду на збільшення основного зобов’язання, є підставою для припинення поруки на підставі частини першої стаття 559 ЦК України
Переривання перебігу позовної давності за вимогами про стягнення заборгованості за кредитним договором у випадку пред’явлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки  
Суд: Велика Палата

Пред’явлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки не перериває перебігу позовної давності за вимогами про стягнення заборгованості за кредитним договором
Строк звернення іпотекодержателя з вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки зі спадкоємців
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо строку, в межах якого іпотекодержатель може звернутися з вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки, право власності на який перейшло до спадкоємців, визначивши, що стаття 1281 ЦК України, яка визначає преклюзивні строки пред'явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, застосовується і до кредитних зобов'язань, забезпечених іпотекою
Припинення зобов'язання за договором іпотеки у випадку припинення основного зобов'язання
Суд: Велика Палата

За належного виконання у повному обсязі забезпеченого іпотекою основного зобов'язання за кредитним договором припиняється як це зобов'язання, так і зобов'язання за договором іпотеки, які є похідними від основного зобов'язання
Припинення іпотеки у випадку за наявності самого судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором
Суд: Велика Палата

Наявність самого судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором не є підставою для припинення грошового зобов'язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством
Недійсність договору іпотеки у випадку укладення договору іпотеки без згоди іншого з подружжя
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо наслідків укладення договору іпотеки без згоди іншого з подружжя, визначивши, що відсутність нотаріально посвідченої згоди іншого зі співвласників (другого з подружжя) на укладення договору іпотеки позбавляє співвласника, який вчинив правочин, необхідних повноважень на укладення договору про розпорядження спільним майном. Укладення такого договору свідчить про порушення його форми і відповідно до частини і надає іншому зі співвласників (другому з подружжя) право оскаржити договір з підстав його недійсності. При цьому,  закон не пов'язує наявність чи відсутність згоди усіх співвласників на укладення договору ні з добросовісністю того з подружжя, який уклав договір щодо спільного майна, ні третьої особи-контрагента за таким договором і не ставить питання оскарження договору в залежність від добросовісності сторін договору
Недійсність договору іпотеки у випадку визнання неукладеним кредитного договору 
Суд: Велика Палата

За умови визнання кредитного договору неукладеним оспорюваний договір іпотеки, який укладався на забезпечення виконання зазначеного кредитного договору, є недійсним.
Визначення підстав для видачі обмежувального припису

Під час вирішення питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису суди мають встановлювати, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві. Наявність між батьками спору про визначення місця проживання дітей та порядку участі у їх вихованні не може розцінюватись як насильство в сім`ї.
Вимоги до змісту договору про надання правової допомоги

Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не вимагає зазначення у договорі про надання правової допомоги відомостей про справу, у межах якої адвокат має намір здійснювати представництво інтересів особи.
Можливість виселення з житла - предмета іпотеки
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтвердила висновки Верховного Суду України щодо виселення з предмета іпотеки, визначивши,  що при вирішенні спорів за вимогами нового власника житла про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення колишнього власника житла, яке було предметом іпотеки, судам слід застосовувати положення статті 40 Закону України від 5 червня No 898-IV "Про іпотеку" та статті 109 Житлового кодексу УРСР. 
При виселенні іпотекодавця з предмету іпотеки суд повинен визначити чи кредит брався для купівлі предмету іпотеки. Якщо кредит брався для купівлі іпотеки, то суд може виселити колишнього власника без надання іншого житлового приміщення. Якщо кредит брався для інших цілей, а не для купівлі предмету іпотеки, то колишнього власника можна виселити лише у інше житлове приміщення
Можливість судового звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього за іпотекодержателем
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтвердила висновок Верховного Суду України щодо порядку звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності на нього за іпотекодержателем, визначивши, що передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки відповідно до статей 36, 37 Закону України "Про іпотеку" є способом позасудового врегулювання, який здійснюється за згодою сторін без звернення до суду. Застереження в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом визнання права власності на предмет іпотеки – це виключно позасудовий спосіб урегулювання спору, який сторони встановлюють самостійно у договорі. Суди не наділені повноваженнями звертати стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання право власності на нього за іпотеко держателем
Визнання недійсним правочину щодо розпорядження спільним майном у зв’язку з відсутністю згоди іншого співвласника на його вчинення

Відсутність згоди одного із співвласників - колишнього подружжя - на розпорядження майном є підставою визнання цього правочину недійсним.