DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про відсутність обов'язку пенсійного органу на перевірку правильності та достовірності документів в пенсійній справі пенсіонера, яка сформована іншим територіальним пенсійним органом
Суд: Касаційний адміністративний суд

Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", затвердженим Постановою правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року No 22-1, не передбачає обов’язку пенсійного органу перевіряти правильність та достовірність документів у пенсійній справі пенсіонера, яка сформована іншим територіальним пенсійним органом, який прийняв документи пенсіонера як належні у зв’язку з переїздом пенсіонера на постійне або тимчасове проживання до іншої адміністративно-територіальної одиниці. Відсутність архівних документів у розпорядженні пенсійного органу не може бути підставою для позбавлення позивача права на зарахування такого періоду у стаж роботи та, відповідно, перерахунку цього стажу для призначення пенсії.
Про можливість є застосування загальних принципів ("Намібійських винятків"), сформульованих у рішеннях Міжнародного суду Організації Об’єднаних Націй та Європейського суду з прав людини 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Можливим є застосування загальних принципів ("Намібійських винятків"), сформульованих у рішеннях Міжнародного суду Організації Об’єднаних Націй та Європейського суду з прав людини, щодо оцінки документів, виданих закладами, що знаходяться на території проведення антитерористичної операції, як доказів, оскільки неприйняття їх призведе до порушень та обмежень прав на соціальний захист і гарантованого права на пенсійне забезпечення як особі, яка працювала на роботах зі шкідливими умовами праці. Відсутність через проведення антитерористичної операції можливості здійснити перевірку відповідності запису довідки первинним документам не покладає надмірного тягаря та обов’язку на особу, оскільки довідка видана належним органом і містить усі необхідні реквізити та відомості про підтвердження стажу роботи на посадах, які дають право на призначення пенсії на пільгових умовах.
Направлення іпотекодавцю одним документом вимоги про усунення порушення основного зобов’язання (ст. 35 ЗУ "Про іпотеку") та повідомлення про обраний спосіб задоволення вимог іпотекодержателя (ст. 38 ЗУ "Про іпотеку")
Суд: Велика Палата

У разі направлення іпотекодержателем іпотекодавцю вимоги про усунення порушення основного зобов`язання відповідно до частини першої статті 35 Закону України "Про іпотеку" з одночасним повідомленням про обраний спосіб задоволення вимог іпотекодержателя відповідно до частини першої статті 38 Закону України "Про іпотеку" (одним документом) слід виходити з пріоритету дотримання саме частини першої статті 35 Закону України "Про іпотеку".
Наслідки невиконання вимог ст. 38 ЗУ "Про іпотеку" щодо повідомлення іпотекодавця про конкретний спосіб задоволення вимог іпотекодержателя
Суд: Велика Палата

Невиконання вимог статті 38 Закону України "Про іпотеку" щодо повідомлення іпотекодавця про конкретний спосіб задоволення вимог іпотекодержателя шляхом укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки з будь-якою особою-покупцем не має наслідком настання нікчемності такого правочину та не є підставою для визнання такого договору недійсним (за умови дотримання інших вимог закону щодо такого виду правочину) у разі дотримання іпотекодержателем вимог статті 35 Закону України "Про іпотеку" щодо належного надсилання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, вимоги про усунення порушення основного зобов'язання, однак може бути підставою для відшкодування іпотекодавцю завданих збитків.
Звільнення від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України "Про судовий збір" юридичних осіб за майновим критерієм
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від власних правових висновків та правових висновків Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду щодо звільнення від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України "Про судовий збір" юридичних осіб за майновим критерієм, визначивши, що юридичні особи можуть бути звільнені судом від сплати судового збору тільки на підставі пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату
Належний спосіб захисту прав кредитора у випадку невиконання боржником своїх договірних зобов’язань у строки, зазначені у мировій угоді, затвердженій у процедурі банкрутства

Позовні вимоги кредитора про спонукання до виконання мирової угоди, затвердженої у процедурі банкрутства, не підлягають розгляду у порядку господарського судочинства в межах справи про банкрутство. У випадку невиконання боржником своїх договірних зобов’язань у строки, зазначені у мировій угоді, затвердженій у процедурі банкрутства, кредитор може звернутися до суду з вимогами до боржника про стягнення заборгованості в розмірі, передбаченому мировою угодою, в позовному або наказному провадженні, встановленому процесуальним законодавством, а не про спонукання до виконання мирової угоди. Якщо кредитор є фізичною особою, то такий спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства
Відмінність ухвали суду про затвердження мирової угоди у позовному провадженні від ухвали про затвердження мирової угоди у процедурі банкрутства 

На відміну від ухвали суду про затвердження мирової угоди у позовному провадженні, ухвала про затвердження мирової угоди у процедурі банкрутства не є виконавчим документом та не підлягає примусовому виконанню виконавчою службою.
Про протиправність зупинення виплати допомоги при народженні дитини у разі встановлення відсутності внутрішньо переміщеної особи за місцем проживання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Допомога при народженні дитини за своєю природою є допомогою самій дитині, а не її батькам, а тому відмова або зупинення її виплати, у першу чергу, призводить до порушення інтересів дитини. У Законі України від 21  листопада 1992 року No 2811-XII "Про державну допомогу сім`ям з дітьми" відсутні такі підстави припинення виплати допомоги при народженні, як: "нецільове використання коштів і незабезпечення отримувачем допомоги належних умов для повноцінного утримання та виховання дитини"
Про правомірність накладення штрафу у розмірі, визначеному нормою абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України  за недопущення до проведення перевірки 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Постанова Кабінету Міністрів України "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування Україні" від 26.04.2017 No295 вважається такою, що втратила чинність з 14.05.2019. Норми постанови Кабінету Міністрів України No295 підлягають застосуванню до правовідносин, які виникли на час чинності постанови Кабінету Міністрів України No295.
Необхідність надання ПФУ доказів, що смерть годувальника, настала від нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, для отримання від Фонду соціального страхування відшкодування витрат на виплату пенсії у зв`язку з втратою годувальника
Суд: Велика Палата

Чинне законодавство на час виникнення спірних відносин для отримання від Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України відшкодування витрат на виплату та доставку пенсії у зв`язку з втратою годувальника, смерть якого настала від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання, не передбачало обов`язку Пенсійного фонду України надавати кожного разу до актів звірки докази того, що смерть годувальника пов`язана саме з нещасним випадком на виробництві, або професійним захворюванням, а не із загальним захворюванням.
Обов`язок підтверджувати висновками відповідних медичних закладів причинний зв`язок смерті потерпілого з одержаним каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я встановлений лише щодо тих осіб, які отримували страхові виплати і не працювали, оскільки смерть особи може настати за різних обставин поза межами виробництва
Про припинення виплати допомоги по безробіттю з моменту відновлення права на зайняття адвокатською діяльністю
Суд: Касаційний адміністративний суд

З моменту відновлення права на зайняття адвокатською діяльністю особа є самозайнятою особою, забезпечує себе роботою самостійно, а тому не має права на збереження статусу безробітного та допомоги по безробіттю.
Про правомірність накладення штрафу у розмірі, визначеному нормою абзацу 8 частини 2 статті 265 КЗпП України  за відсутність наказу по підприємству із встановленням обсягу додатково виконуваної роботи, а також розміру доплат
Суд: Касаційний адміністративний суд

При суміщенні професій (посад) і виконанні обов’язків тимчасово відсутнього працівника в обов’язковому порядку до звичайної заробітної плати відповідного працівника здійснюється нарахування відповідної доплати. На відміну від роботи за сумісництвом, що оплачується пропорційно відпрацьованому часу, доплати при суміщенні професій (посад) і виконанні обов’язків тимчасово відсутнього працівника встановлюються у фіксованих відсотках до тарифної ставки (окладу). Що стосується розміру доплат, в ідеальному варіанті їх конкретні розміри деталізуються в колективному договорі підприємства або в іншому локальному акті, що регулює питання оплати праці (наприклад положення про оплату праці). Чинне законодавство України не деталізує конкретні розміри відповідних доплат для приватної (небюджетної) сфери та в цілому залишає це питання на розсуд роботодавця.
Про збереження середнього заробітку за громадянами України призваними на військову службу за призовом під час мобілізації
Суд: Касаційний адміністративний суд

За громадянами України, які з 18 березня 2014 року були призвані на військову службу на підставі Указу Президента України "Про часткову мобілізацію" від 17 березня 2014 року No 303, зберігається середній заробіток на підприємстві, в установі, організації, у яких вони працювали на час призову, суми виплати якого компенсуються роботодавцю з бюджету в межах наявних ресурсів на зазначені цілі.
Врахування в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії виплат, з яких були сплачені страхові внески або збір на обов`язкове державне пенсійне страхування, але які не входять до структури заробітної плати
Суд: Велика Палата

Отримувані застрахованою особою суми виплат, з яких були фактично нараховані та сплачені страхові внески або збір на обов`язкове державне пенсійне страхування, враховуються в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії незалежно від того, чи входять вони до структури заробітної плати.
Порядок перерахунку пенсій державному службовцю у випадку неврахування пенсійним органом для обчислення пенсії додаткових виплат, на які нараховано збір на обов’язкове державне пенсійне страхування
Суд: Велика Палата

Перерахунок пенсій державному службовцю у випадку неврахування пенсійним органом для обчислення пенсії додаткових виплат, на які нараховано збір на обов’язкове державне пенсійне страхування, за відсутності вини пенсійного органу, здійснюється на підставі статті 98 Закону України "Про пенсійне забезпечення" за минулий час, але не більше як за 12 місяців перед поданням додаткових документів, необхідних для такого перерахунку
Юрисдикція загальних судів у спорі  про визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав оренди відповідача стосовно земельної ділянки, власником якої є фізична особа
Суд: Касаційний господарський суд

Спір про визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав оренди відповідача стосовно земельної ділянки, власником якої є фізична особа, стосується захисту цивільного права, випливає з договірних відносин, є приватноправовим і за своїм суб’єктним складом має розглядатися за правилами цивільного судочинства, оскільки його вирішення впливає на права та обов’язки фізичної особи – власника земельної ділянки.
Належними сторонами такого спору є, з одного боку, позивач, з іншого – відповідач і власник земельної ділянки (орендодавець)
Про обов`язок органу зайнятості населення щодо пропозиції безробітному як роботи за професією, так і підходящої роботи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Функції уповноважених органів (центрів зайнятості) полягають у сприянні безробітним у пошуку роботи, а не в перебиранні обов’язків із професійного самовизначення, професійної орієнтації безробітного на державний орган. Обов’язку центру зайнятості у сприянні особі в пошуку підходящої особи кореспондує обов’язок безробітного відповідно до статті 44 Закону України "Про зайнятість населення" самостійно здійснювати пошук підходящої для себе роботи, а також бути готовим приступити до роботи за професією або підходящої роботи. У разі неможливості надання безробітному роботи за професією йому пропонується підходяща робота з урахуванням його здібностей, стану здоров’я та професійного досвіду, доступних для нього видів навчання та потреби ринку праці. Таким чином, обов’язок органу зайнятості населення щодо пропозиції безробітному як роботи за професією, так і підходящої роботи залежить від наявності відповідних вакансій.
Визнання договору іпотеки припиненим як спосіб захисту прав особи, яка вважає, що їй належить право іпотеки за іншим договором, але яке на час вирішення спору не зареєстроване за нею
Суд: Велика Палата

Визнання договору іпотеки припиненим є неналежним способом захисту прав особи, яка вважає, що їй належить право іпотеки за іншим договором, але яке на час вирішення спору не зареєстроване за нею. Належним способом захисту у такому випадку буде звернення до суду одночасно з вимогами про визнання відсутнім права іпотеки іпотекодержателя за спірним договором іпотеки та про визнання свого права іпотеки.
Про застосування підсумованого обліку робочого часу та необхідність забезпечення органом держпраці неухильного дотримання вимог законодавства при проведенні перевірки, складанні акта про порушення, припису та постанови про накладення штраф
Суд: Касаційний адміністративний суд

Підсумований облік робочого часу передбачає, що тривалість роботи протягом доби може відхилятися від робочого дня нормальної тривалості. Водночас установлена законом норма робочого часу має бути дотримана в середньому за повний обліковий період: тиждень, місяць, квартал, рік. Підсумований облік робочого часу за наявності підстав його застосування може запроваджуватися лише за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (стаття 61 Кодексу законів про працю України). При відсутності профспілкової організації питання про запровадження та умови застосування підсумованого обліку робочого часу доцільно було б вирішувати в колективному договорі за погодженням з органом, уповноваженим представляти інтереси трудового колективу.
Про відповідальность за недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці - не проведення індексації заробітної плати 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Індексація заробітної плати є мінімальною державною гарантією в оплаті праці, за недотримання якої юридичні та фізичні особи-підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, установленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєне порушення (абзац четвертий частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України). Заходи до притягнення об’єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності вживаються одночасно з внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, якщо встановлено: використання праці неоформлених працівників; несвоєчасну та не в повному обсязі виплату заробітної плати; недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці. Виконання встановлених у приписі порушень, а саме нарахування та виплата індексації, не може слугувати підставою для звільнення від відповідальності за недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці.
Про наявність підстав для вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до підприємства шляхом заборони експлуатації приладу 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право заборони виконання робіт, виробництва виникає в разі виявлення під час перевірки: порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників; порушень вимог Кодексу України про надра; відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; не проведення в установленому порядку та в терміни технічного огляду випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки; виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку. У разі виявлення факту перевищення допустимих норм технологічного навантаження виробничого об’єкта (окремого виробництва, машин і механізмів) або якщо дійсний рівень технологічного навантаження створює загрозу життю працівників, уникнути чого можна його зниженням, роботи такого об’єкта (виробництво, експлуатація машин і механізмів) можуть бути обмежені до допустимого безпечного рівня.
Про забезпечення роботодавцем своєчасної виплати заробітної плати
Суд: Касаційний адміністративний суд

Роботодавець зобов’язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи веденням табеля обліку робочого часу. Заробітна плата виплачується працівникам обов’язково не менше двох разів на місяць та через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів без виключень. Ці норми чітко встановлюють, що лише розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, але останній не може становити менше оплати за фактично відпрацьований час. Заробітна плата виплачується не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, передбачена частиною першою статті 115 Кодексу законів про працю України та частиною 1 статті 24 Закону України "Про оплату праці".
Про забезпечення права працівника надати письмові пояснення роботодавцю у разі виявлення факту прогулу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виявлення факту прогулу не є безумовною підставою для застосування до працівника дисциплінарного стягнення, однак не позбавляє роботодавця від обов’язку дотримання вимог трудового законодавства для фіксування факту прогулу, зокрема статті 149 КЗпП України (до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення).
Вимога роботодавця, звернена до працівника, який був відсутній на роботі більше трьох годин, надати письмові пояснення є гарантією дотримання передбачених Конституцією і законами України прав та обов’язків як працівника, так і роботодавця.
Про правомірність  притягнення особи до відповідальності на підставі статті 265 КЗпП України в зв'язку із порушенням мінімальних державних гарантій в оплаті праці та за порушення вимог трудового законодавства
Суд: Касаційний адміністративний суд

Кодекс законів про працю України передбачає як невідворотність відповідальності за порушення законодавства про працю, так і обов’язок усунути виявлене порушення законодавства. Виконання вимог припису не могло бути правовою підставою для того, щоб не застосовувати до суб’єкта господарювання фінансові санкції та не звільняти від обов’язку понести відповідальність за вчинення правопорушень законодавства про працю, оскільки згідно з частиною сьомою статті 265 Кодексу законів про працю України сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю. Тобто вказана норма покладає одночасно на суб’єкта господарювання обов’язок як щодо сплати штрафу за вчинене правопорушення, так і щодо його усунення.
Про відповідальність за використання  найманої праці без належного оформлення трудових відносин
Суд: Касаційний адміністративний суд

За використання найманої праці в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору у фізичної особи-підприємця настає відповідальність у вигляді штрафу. Отже, факт допуску особи до роботи без оформлення трудового договору має встановлюватися інспектором праці під час інспекційного відвідування та від таких осіб має бути відібране пояснення. Інспекційне відвідування є формою державного нагляду за додержанням законодавства про працю, яке належить до повноважень відповідача та яке проводиться на підставі наказу та направлення. За результатами інспекційного відвідування складається акт і в разі виявлення порушень виноситься припис. Якщо під час інспекційного відвідування встановлені факти використання праці неоформлених працівників, то вживаються заходи щодо притягнення об’єкта відвідування до відповідальності незалежно від усунення виявлених порушень.
Про важливість фіксації у акті, складеному за наслідками перевірки, проведеної уповноваженим органом Держпраці, порушень, що підтверджені доказами
Суд: Касаційний адміністративний суд

Держпраці, як орган державного нагляду (контролю), зобов`язаний повно, об`єктивно та неупереджено проводити перевірки, для чого має право, зокрема,  одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, які виникають під час здійснення такого заходу державного нагляду (контролю). Водночас, у акті, складеному за наслідками перевірки, повинні фіксуватись лише ті порушення, які достеменно підтверджені доказами (документами, поясненнями тощо) у обсязі, що дозволяє беззаперечно стверджувати про виявлені факти. При цьому, такі докази не мають носити суперечливий характер, допускати неоднозначне тлумачення.   Важливість зображення (фіксації) в акті, складеному за наслідками проведеної уповноваженим органом перевірки, достовірної та повної інформації обумовлена тим, що такий документ є підставою для застосування фінансових санкцій та є основною частиною доказової бази при розгляді справи про накладення штрафу.
Про обчислення нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю для підприємств – суб’єктів охоронної діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особливості працевлаштування осіб з інвалідністю, яке здійснює суб’єкт охоронної діяльності, установлені в частині шостій статті 11 Закону України "Про охоронну діяльність", яка передбачає, що таке працевлаштування здійснюється згідно з чинним законодавством, але виходячи з кількості штатних працівників, не залучених безпосередньо у виконання заходів охорони. Отже, указана норма в спірних правовідносинах є спеціальною щодо статті 19 Закону України "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні", оскільки врегульовує особливості обрахування кількості штатних працівників для мети працевлаштування осіб з інвалідністю. Відповідно до Закону України "Про охоронну діяльність" правопорушенням у сфері господарювання для суб’єктів охоронної діяльності є невиконання нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю, який має розрахуватися виходячи з кількості штатних працівників, не залучених безпосередньо у виконанні заходів охорони, а не з середньооблікової кількості штатних працівників облікового складу (осіб), як передбачає стаття 19 Закону України "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні". Для визначення наявності або відсутності правопорушення підлягають застосуванню норми Закону України "Про охоронну діяльність".