DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Недійсність відкритих торгів з продажу майна (активів) неплатоспроможного банку у процедурі його ліквідації у разі відсутності згоди заставодержателя на реалізацію активів, що перебувають у заставі
Суд: Велика Палата

Передача на продаж у процедурі ліквідації активів (майна) банку, які перебувають у заставі, здійснюється у визначеному Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" та Положенням щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24 березня 2016 року No 388, порядку, що не вимагає отримання Фондом згоди заставодержателя на продаж таких активів. Фонд у таких правовідносинах не є заставодавцем, оскільки здійснює спеціальні функції щодо задоволення вимог кредиторів неплатоспроможного банку, а відсутність згоди заставодержателя та/або її відкликання не є підставою недійсності проведених відкритих торгів або скасування їх результатів.
Спосіб захисту прав переможця торгів у випадку ухилення банку від укладення договору купівлі-продажу прав вимоги на відкритих торгах (аукціоні) з продажу активів неплатоспроможного банку у процедурі його ліквідації
Суд: Велика Палата

У правовідносинах з продажу активів (майна) неплатоспроможного банку у процедурі його ліквідації на торгах (аукціоні) протокол торгів, підписання якого має місце за результатами їх проведення, є за своєю правовою природою попереднім договором, за яким у сторін виникає обов`язок укласти відповідний договір купівлі-продажу у встановлений Положенням No 388 строк, і невиконання якого має наслідки для кожної зі сторін. 
Для переможця торгів сплата вартості лота у встановлений строк є тією умовою, яка має бути виконана до підписання договору купівлі-продажу, оскільки її невиконання має наслідком втрату ним гарантійного внеску.
Натомість ухилення (невиконання обов`язку) банку від укладення основного договору купівлі-продажу з переможцем торгів за виконання тим обов`язку щодо сплати повної вартості лота та вчинення дій, що свідчать про зацікавленість в укладенні такого договору, має наслідком право переможця торгів вимагати укладення такого договору
Накладення арешту на кошти, що складають заробітну плату боржника, після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо можливості накладення арешту на кошти заробітної плати, визначивши, що не може бути накладений арешт на кошти, що складають заробітну плату боржника, після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти заробітної плати боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої заробітної плати, а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. Водночас на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають заробітну плату, таке обмеження не розповсюджується.
Зняття арешту у виконавчому провадженні з коштів заробітної плати
Суд: Велика Палата

У випадку, коли на стадії накладення арешту на грошові кошти боржника-фізичної особи, що знаходяться на рахунку боржника та є заробітною платою боржника, виконавцю не вдалось виявити правову природу (статус) цих грошових коштів, як коштів на які накладення арешту заборонено законом, то арешт на такі грошові кошти підлягає зняттю на підставі відповідного повідомлення банку або заяви боржника з наданням ним відповідних документів на підтвердження цього та/або за результатами перевірки зазначених звітів.
Особа, зобов’язана відшкодувати шкоду, завдану внаслідок ДТП, у випадку, якщо страхова компанія позбавлена ліцензії, виключена з МТСБУ
Суд: Велика Палата

У випадку нездійснення страхової діяльності, позбавлення ліцензії та/або виключення страховика зі складу МСТБУ він зобов`язаний виконати всі договірні зобов`язання з відшкодування шкоди за договорами обов`язкового страхування цивільної відповідальності, укладеними до цього.
Особа, зобов’язана відшкодувати шкоду у випадку, якщо страхова компанія позбавлена ліцензії, виключена з МТСБУ
Суд: Велика Палата

МТСБУ має зобов`язання на відшкодування шкоди замість страховика лише у випадку визнання його банкрутом та/або ліквідації у випадку недостатності коштів і майна страховика для здійснення страхових виплат.
Застосування частини четвертої статті 36 ЗУ "Про іпотеку" в редакції, чинній до внесення змін ЗУ від 03 липня 2018 року No 2478-VIII за наявності одного виду забезпечувального договору
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеними в постановах від 13 лютого 2019 року у справі No 759/6703/16-ц (провадження No 61-22462св18) та від 20 листопада 2019 року у справі No 295/795/19 (провадження No 61-12137св19 щодо застосування частини четвертої статті 36 Закону України "Про іпотеку" (у редакції, чинній до введення в дію Закону No 2478-VIIІ) визначивши, що після завершення позасудового врегулювання спору та звернення стягнення на майно, передане в іпотеку, будь-які наступні вимоги іпотекодержателя щодо виконання боржником основного зобов`язання є недійсними і підстав для звернення стягнення на інше майно, що знаходиться в іпотеці, або стягнення коштів з боржника немає.
При цьому Велика Палата Верховного Суду наголошує, що частина четверта статті 36 Закону України "Про іпотеку" (у відповідній редакції) вказує на недійсність будь-яких наступних вимог іпотекодержателя щодо виконання саме боржником основного зобов`язання після завершення позасудового врегулювання шляхом звернення стягнення на іпотечне майно, передане в іпотеку саме боржником, за відсутності інших забезпечувальних договорів.
Строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у разі визнання звільнення незаконним та поновлення працівника на роботі
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо строку звернення працівника до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у разі визнання звільнення незаконним та поновлення працівника на роботі, визначивши, що середній заробіток за час вимушеного прогулу є, по суті, неотриманою заробітною платою за невиконання трудової функції не з вини працівника, на яку поширюються норми законодавства про оплату праці. Працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення цього середнього заробітку без обмеження будь-яким строком згідно з частиною другою статті 233 КЗпП України та не позбавлений права після ухвалення судового рішення про поновлення його на роботі в подальшому звернутися до суду із позовом про стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу
Юрисдикція спору щодо оскарження рішень загальних зборів членів колективного сільськогосподарського підприємства, яке припинило існування, щодо виділення земельних ділянок у натурі (на місцевості)
Суд: Велика Палата

Земельні питання, які вирішують збори власників земельних часток (паїв) КСП, яке припинило існування, щодо виділення земельних ділянок у натурі (на місцевості) із земель колективної власності колишнього КСП є реалізацією не корпоративних прав та відносин членів КСП, а майнового права на виділення частки відповідних земель у натурі (земельної ділянки або ділянок), а тому їх оскарження можливе у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору про стягнення з ФГВФО відповідно до частини другої статті 625 та статті 22 ЦК України відшкодування майнової та моральної шкоди за прострочення грошового зобов`язання з виплати гарантованого відшкодування за договором вкладу
Суд: Велика Палата

Позовні вимоги вкладника до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про стягнення відповідно до частини другої статті 625 та статті 22 ЦК України відшкодування майнової та моральної шкоди за прострочення грошового зобов`язання з виплати гарантованого відшкодування за договором вкладу пов`язані з необхідністю дослідження бездіяльності Фонду, тому мають розглядатися в межах одного провадження за правилами адміністративного судочинства.
Наслідки пред’явлення позову до неналежного відповідача
Суд: Касаційний цивільний суд

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Наслідки невчинення власником, право власності якого визнано судовим рішенням, дій щодо реєстрації права власності у державному реєстрі прав власності
Суд: Касаційний цивільний суд

Невчинення власником, право власності якого визнано судовим рішенням, дій щодо реєстрації права власності у державному реєстрі прав власності, не може мати наслідком втрату вже набутого права власності. Протилежне матиме наслідком порушення принципу правової визначеності, оскільки відбуватиметься фактичний перегляд судового рішення про визнання права власності з порушенням процесуальних норм, які визначають перегляд судових рішень.
Докази належності спірного майна державі за відсутності реєстрації права власності на нього в Державному реєстрі речових прав за державою в особі компетентного органу
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність реєстрації права власності на спірне майно в Державному реєстрі речових прав за державою в особі компетентного органу не спростовує факту набуття державою такого права на спірне майно до початку функціонування зазначеного реєстру.
Критерії фраудаторності правочину у процедурі банкрутства
Суд: Касаційний господарський суд

Формулювання критеріїв фраудаторності правочину залежить від того, який правочин на шкоду кредитору використовує боржник для уникнення задоволення їх вимог. Зокрема, але не виключно, такими критеріями можуть бути: момент вчинення оплатного відчуження майна або дарування (вчинення правочину в підозрілий період, упродовж 3-х років до порушення провадження у справі про банкрутство, після відкриття провадження судової справи, відмови в забезпеченні позову і до першого судового засіданні у справі); контрагент, з яким боржник вчинив оспорювані договори (родичі боржника, пов`язані або афілійовані юридичні особи); щодо оплатних цивільно-правових договорів важливе значення має ціна (ринкова, неринкова ціна), і цей критерій має враховуватися (див. висновок викладений у постановах Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 02.06.2021 у справі No 904/7905/16, від 24.11.2021 у справі No 905/2030/19 (905/2445/19)).
Особливості розгляду справи за позовом кредитора з майновими (грошовими) вимогами до боржника після відкриття провадження у справі про банкрутство 
Суд: Касаційний господарський суд

В ухвалах про передачу/прийняття справи до провадження за підсудністю згідно з пунктом 8 частини першої статті 20, частиною тринадцятою статті 30 ГПК України, статтею 7 КУзПБ господарські суди мають повідомити сторони про порядок її розгляду в межах справи про банкрутство, а якщо предметом позову є майнові (грошові) вимоги до боржника - роз`яснити позивачу обов`язок (право) заявлення та порядок задоволення таких вимог у справі про банкрутство, а також наслідки пропуску строку, встановленого для їх подання за змістом статей 39, 45 КУзПБ.
Приймаючи справу за позовом з майновими (грошовими) вимогами до боржника, господарський суд, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, з`ясовує питання щодо заявлення позивачем кредиторських вимог в порядку частини першої статті 45 КУзПБ та, якщо таке право ним не реалізоване, призначає справу позовного провадження до розгляду за правилами ГПК України в межах справи про банкрутство відповідача.
Момент набуття статусу конкурсного кредитора у справі про банкрутство
Суд: Касаційний господарський суд

Лише з набуттям особою статусу конкурсного кредитора на підставі ухвали господарського суду про визнання його грошових вимог до боржника відповідно до частини шостої статті 45 КУзПБ така особа наділяється повним обсягом процесуальної дієздатності як учасник (сторона) справи про банкрутство, у тому числі щодо оскарження судових рішень у такій справі.
Набуття статусу поточного кредитора в ліквідаційній процедурі боржника у разі задоволення його поточних вимог у справі позовного провадження
Суд: Касаційний господарський суд

Судове рішення про задоволення поточних вимог кредитора у справі позовного провадження, що набрало законної сили в порядку ГПК України, само по собі не є підставою для набуття стягувачем за цим рішенням правомочностей поточного кредитора в ліквідаційній процедурі боржника та внесення відповідних відомостей до реєстру вимог кредиторів і, як наслідок, для задоволення таких вимог у ліквідаційній процедурі, адже не є результатом визначеного законодавцем процесуального порядку визнання і задоволення вимог кредиторів у справі про банкрутство - ухвалою суду за результатами розгляду заяви кредитора про визнання грошових вимог до боржника в порядку реалізації норм спеціального закону - статей 39, 60 КУзПБ.
Саме тому позивач у справі за позовом з поточними майновими (грошовими) вимогами до боржника, незалежно від стану (стадії) розгляду його позову, або стягувач за судовим рішенням у такій справі для задоволення поточних вимог після визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури повинен подати письмову заяву з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, в порядку, визначеному статтею 60 КУзПБ, тобто за власною волею трансформувати позовну вимогу у вимогу поточного кредитора до боржника, що може бути задоволена в ліквідаційній процедурі.
Наслідки подання або неподання забезпеченим кредитором заяви про визнання його грошових вимог до боржника 
Суд: Касаційний господарський суд

Законодавець не встановив обов`язку забезпеченого кредитора подати заяву про визнання грошових вимог, забезпечених заставою майна боржника, задля їх задоволення у справі про банкрутство, проте передбачив для забезпеченого кредитора можливість подати таку заяву стосовно забезпечених вимог, а також право на заявлення грошових вимог до боржника, які незабезпечені заставою або за відмови від забезпечення, що у цих двох випадках мають бути заявлені кредитором та розглянуті судом за загальними правилами для конкурсних або поточних вимог до боржника.
Тому сам факт подання або неподання забезпеченим кредитором заяви про визнання його грошових вимог до боржника не може вважатися відмовою позивача від розгляду таких вимог у позовному провадженні чи бути підставою для відмови у задоволенні позову з майновими (грошовими) вимогами заставного кредитора до боржника, що за загальним правилом має бути розглянутий в межах справи про банкрутство відповідача в порядку статті 7 КУзПБ.
Нікчемність договору дарування майна неповнолітній дитині за відсутності дозволу органу опіки та піклування
Суд: Касаційний цивільний суд

Для передання майна неповнолітній дитині у власність за договором дарування не потрібний дозвіл органу опіки та піклування і тому такий договір не може бути кваліфікований як нікчемний на підставі частини першої статті 224 ЦК України.
Щодо укладення подружжям / колишнім подружжям мирової угоди про поділ спільного майна на шкоду інтересам інших учасників правовідносин
Суд: Касаційний цивільний суд

Реалізація права подружжя/колишнього подружжя на укладення мирової угоди щодо поділу майна, що є їхньою спільною сумісною власністю, не може здійснюватися на шкоду іншим учасникам правовідносин (зокрема, в разі стягнення з одного з подружжя компенсації завданої шкоди).
Застосування позовної давності у справах про поділ майна жінки та чоловіка, які проживають однією сім’єю, але не перебувають у шлюбі 
Суд: Касаційний цивільний суд

Законодавець розмежував випадки для подружжя, коли позовна давність застосовується (після розірвання шлюбу) та коли не застосовується (коли шлюб не розірвано). Такий же критерій має бути і щодо позовної давності для поділу майна жінки та чоловіка, які проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі. Тобто, позовна давність не застосовується коли жінки та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі. І, навпаки, позовна давність застосовується, якщо жінки та чоловік припиняють проживають однією сім`єю.
Передання дитини органу опіки та піклування для вжиття заходів щодо захисту прав дитини й забезпечення її тимчасового влаштування
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення статті 4, частини першої статті 170 СК України дає змогу дійти висновку про те, що у разі неможливості (у тому числі, на час пред`явлення позову і вирішення справи) передати дитину родичам, то дитина передається органу опіки та піклування для вжиття заходів щодо захисту особистих та майнових прав дитини й забезпечення тимчасового влаштування дитини.
Визнання недійсним договору щодо розпорядження спільним майном у зв’язку з його укладенням одним із подружжя без згоди другого з подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладення одним з подружжя договору щодо розпорядження спільним майном без згоди другого з подружжя може бути підставою для визнання такого договору недійсним лише в тому разі, якщо суд встановить, що третя особа (контрагент за таким договором) діяла недобросовісно, зокрема знала чи за обставинами справи не могла не знати про те, що майно належить подружжю на праві спільної сумісної власності і що той з подружжя, хто укладає договір, не отримав згоди на це другого з подружжя.
Визначення вартості майна, відчуженого одним із подружжя проти волі іншого, у справах про поділ майна подружжя 
Суд: Касаційний цивільний суд

У випадку відчуження майна одним із подружжя проти волі іншого з подружжя та у зв`язку з цим - неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Такий підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на спільне майно.
Належність дитини до сім’ї того з батьків, з ким вона проживає
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення абзацу 3 частини 2 статті 3 СК України, з урахуванням принципу розумності, свідчить, що у разі роздільного проживання батьків, дитина належить до сім`ї того з них, з яким вона проживає, і не належить до сім`ї іншого з батьків.
Наслідки подання заяви про забезпечення позову, підписаної представником за відсутності відповідних повноважень
Суд: Касаційний цивільний суд

У випадку підписання заяви про забезпечення позову представником, який не має повноважень на момент подання заяви, вона має повертатися без розгляду, а не розглядатися по суті.
Можливість перегляду за нововиявленими обставинами постанови апеляційного суду, якою задоволено заяву про видачу дублікату виконавчого листа
Суд: Касаційний цивільний суд

Постанова апеляційного суду, якою задоволено заяву про видачу дублікату виконавчого листа не є судовим рішенням, яким закінчено розгляд справи, а отже не підлягає перегляду за нововиявленими обставинами.
Судовий імунітет російської федерації у справах про відшкодування шкоди, завданої нею як державою-агресором (I)
Суд: Касаційний цивільний суд

Після початку війни в Україні з 2014 року суд України, розглядаючи справу, де відповідачем визначено російську федерацію (РФ), має право ігнорувати імунітет цієї країни та розглядати справи про відшкодування шкоди, завданої фізичній особі в результаті збройної агресії РФ, за позовом, поданим саме до цієї іноземної країни.
Також, починаючи з 2014 року, немає необхідності в направленні до посольства РФ в Україні запитів щодо згоди РФ бути відповідачем у справах про відшкодування шкоди у зв’язку з вчиненням РФ збройної агресії проти України й ігноруванням нею суверенітету та територіальної цілісності Української держави. А з 24 лютого 2022 року таке надсилання неможливе ще й з огляду на розірвання дипломатичних відносин України з РФ.
Судовий імунітет російської федерації у справах про відшкодування шкоди, завданої нею як державою-агресором (II)
Суд: Касаційний цивільний суд

Російська федерація, вчинивши неспровокований та повномасштабний акт збройної агресії проти Української держави, численні акти геноциду Українського народу, не вправі надалі посилатися на свій судовий імунітет, заперечуючи тим самим юрисдикцію судів України на розгляд та вирішення справ про відшкодування шкоди, завданої такими актами агресії фізичній особі – громадянинові України. 
Крім того, звернення позивача до українського суду є єдиним розумно доступним засобом захисту права, позбавлення якого означало б позбавлення такого права взагалі, тобто заперечувало б саму сутність такого права.
Порядок залучення працівників підприємства до роботи у вихідні дні
Суд: Касаційний адміністративний суд

Залучення окремих працівників до роботи у вихідні дні допускається лише у виняткових випадках, передбачених частною другою статті 71 КЗпП України, з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації підприємства, установи, організації (у разі його створення), або профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів профспілки, який діє в межах прав, наданих Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та статутом профспілки.
Виходячи з буквального тлумачення приписів частини першої статті 71 Кодексу Законів про працю України, така передбачає залучення саме окремих працівників, а не виробництв, виробничих ліній, змін, відділів, цехів тощо. У зв`язку з цим у наказах про залучення до роботи у вихідні дні необхідно вказувати саме окремих працівників.
ПІдстави для скасування рішення суду першої інстанції, ухваленого за результатами судового розгляду за відсутності учасника справи 
Суд: Касаційний цивільний суд

Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов’язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Скасування заходів забезпечення позову внаслідок закриття провадження і передачі справи до суду належної юрисдикції 
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення норми ч. 4 ст. 414 ЦПК України свідчить про те, що у випадку закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд касаційної інстанції наділений повноваженнями постановити ухвалу про передачу справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи. Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що оскільки розгляд справи не закінчений, справа передана для продовження розгляду до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, судове рішення по суті спору не ухвалене, то й потреба в забезпеченні позову не відпала.
Відмова у призначенні і виплаті одноразової грошової допомоги членам сім’ї військовослужбовця у разі його загибелі, якщо він знаходився у стані алкогольного/наркотичного сп`яніння на час настання смерті
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до статті 16 ЗУ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" допомога не призначається і не виплачується лише у випадку, якщо смерть військовослужбовця є наслідком вчинення активних дій самим військовослужбовцем, який знаходиться у стані алкогольного сп`яніння. Сам факт знаходження військовослужбовця у стані алкогольного/наркотичного сп`яніння на час настання смерті не є підставою для відмови у призначенні і виплаті одноразової грошової допомоги його членам сім`ї.