DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Правові наслідки визнання результатів аукціону та договору купівлі-продажу майна боржника недійсними у справі про банкрутство
Суд: Велика Палата

У разі пред’явлення вимог про визнання недійсними результатів аукціону та договору купівлі-продажу майна боржника правовим наслідком їх задоволення судом є повернення відчуженого з порушенням вимог Закону про банкрутство майна до ліквідаційної маси боржника, навіть у випадку з’явлення такої вимоги позивачем, який не є стороною договору.
Задоволення судом вимоги про повернення відчуженого на аукціоні майна до ліквідаційної маси боржника передбачає також стягнення з боржника на користь переможця аукціону одержаних за правочином коштів. Таке стягнення не є задоволенням окремої позовної вимоги, а є необхідним наслідком визнання недійсним правочину та задоволення вимоги про застосування реституції, хоч і сформульованої позивачем в усіченому вигляді, який охоплює тільки ту частину, яка стосується повернення відчуженого боржником майна. Протилежне застосування статті 216 ЦК України порушуватиме засади пропорційності та покладатиме на відповідача (покупця, переможця аукціону) непропорційний тягар у вигляді позбавлення його майна без повернення / відшкодування всього, що інша сторона одержала на виконання недійсного правочину.
До того ж інший підхід до застосування статті 216 ЦК України зумовлює необхідність звернення переможця аукціону до суду із зустрічним позовом або окремим позовом з вимогою про стягнення з боржника сплачених коштів за майно, придбане на аукціоні, який був визнаний недійсним.
Тлумачення статті 216 ЦК України дозволяє стверджувати, що позивач особа, якій належить право на оскарження результатів аукціону у справі про банкрутство, заявляючи за наслідком визнання недійсними результатів оспорюваного аукціону та договору купівлі-продажу вимогу про повернення боржнику переданого за недійсним правочином майна або відшкодування вартості майна, фактично заявляє реституційну вимогу, яку суд за існування для того підстав задовольняє, застосовуючи двосторонню реституцію навіть у тому випадку, коли буквально позивач вимагає лише повернення йому майна, відчуженого за недійсним правочином, оминаючи мовчанням питання повернення відповідачу отриманого за таким правочином самим позивачем. У цьому випадку переможець аукціону є стягувачем у частині рішення про повернення йому переданого ним за недійсним правочином майна або відшкодування його вартості.
Коло осіб, які можуть звернутися до суду з вимогами про визнання недійсними результатів аукціону та договору купівлі-продажу майна боржника у справі про банкрутство
Суд: Велика Палата

До осіб, які можуть звернутися до суду з вимогами про визнання недійсними результатів аукціону з реалізації майна боржника в порядку, визначеному Законом про банкрутство, належать, зокрема: 
1) боржник (зокрема, арбітражний керуючий від імені боржника), 
2) кредитори, 
3) зареєстровані учасники аукціону, 
4) особи, які вважають себе власником майна, що виставляється на аукціон, 5) уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, 
6) особа, яка не є "зареєстрованим учасником аукціону" і водночас щодо якої організатором торгів не прийнято жодного з рішень, передбачених приписами статті 61 Закону про банкрутство (зокрема, про відмову в допуску заявника до участі в аукціоні) у разі встановлення в судовому порядку обставин здійснення такою особою усіх передбачених Законом про банкрутство дій щодо набуття статусу ′′зареєстрованого учасника аукціону′′ та вчинення перешкод з боку організатора аукціону в участі такої особи в аукціоні, 
7) особи, які не були допущені до участі в аукціоні (за умови попереднього або одночасного оскарження ними рішення організатора аукціону про визначення учасників аукціону та встановлення судом за результатом оскарження порушення статті 61 Закону про банкрутство в частині допуску до участі в аукціоні).
Накладення штрафу на суб’єктів господарювавідповідно до  абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України  які виявлені податковим органом в ході фактичної перевірки та зафіксовані цим органом в акті, складеному за результатом такого заходу державного контролю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відсутність або наявність підзаконного нормативно-правового акта, який би передбачав можливість накладення штрафу на підставі акта фактичної перевірки податкового органу, не може впливати на обсяг, зміст і порядок реалізації повноважень податкових органів та органів з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, змінювати чи скасовувати їх, оскільки вони належать вказаним суб’єктам владних повноважень відповідно до закону.
Підстави повернення безпідставно надісланих грошових коштів за відсутності зобов’язань щодо їх сплати. та визнання їх безпідставно набутими отримувачем
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо особа здійснила сплату грошових коштів, знаючи, що в неї відсутнє зобов’язання (відсутній обов’язок) для їх сплати, а згодом вимагає повернення сплачених грошових коштів, то така особа поводиться суперечливо й безпідставно набуті грошові кошти не підлягають поверненню на підставі ст. 1212 ЦК України.
Тимчасове відсторонення невакцинованого працівника проти гострої респіраторної хвороби COVID-19, коли така вакцинація є обов`язковою для займаної посади
Суд: Велика Палата

Обов`язковість щеплень є втручанням у право особи на повагу до приватного життя, яке гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, але таке втручання є виправданим з огляду на потребу охорони громадського здоров`я інших осіб, для запобігання поширенню серед населення захворювання, яке належить до особливо небезпечної інфекційної хвороби. 
Право працівника на працю може бути тимчасово обмежене з урахуванням суспільних інтересів, якщо працівник не вакцинувався проти гострої респіраторної хвороби COVID-19, що є обов`язковим для займаної посади, та не надав медичну довідку належної форми про наявність абсолютних протипоказань для вакцинації.
Об`єктивно оцінюючи загрозу, яку потенційно може нести невакцинований працівник, таке індивідуальне обмеження, як тимчасове відсторонення невакцинованого працівника, відповідає загальновизнаному пріоритету захисту здоров`я суспільства від серйозних загроз, пов`язаних із поширенням на території України COVID-19.
Розмежування наслідків розгляду скарг Міністерством юстиції України на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав відповідно до ст. 37 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" 
Суд: Велика Палата

В пункті 1 частини другої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлено, що у Міністерства юстиції України відсутні повноваження на розгляд скарги на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав за наявності будь-якого судового спору щодо нерухомого майна.
Натомість відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерство юстиції України та його територіальні органи відмовляють у задоволенні скарги, якщо наявна інформація про судове провадження у зв`язку зі спором між тими самими сторонами, з тих самих предмета і підстав.
Тобто треба розмежовувати наслідки, передбачені частинами першою та восьмою статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Адже частиною першою статті 37 цього Закону визначено межі повноважень Міністерства юстиції України щодо розгляду скарг на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, тому наявність судового спору щодо нерухомого майна унеможливлює розгляд скарги Міністерством юстиції України. Водночас частиною восьмою статті 37 цього Закону передбачені підстави для відмови у задоволенні скарг у сфері державної реєстрації (у разі наявності повноважень для її розгляду).
Заборгованість за аліментами, що стягуються в межах виконавчого провадження
Суд: Касаційний цивільний суд

Стягнення заборгованості за аліментами, які вже стягуються на підставі судового рішення, закон не передбачає. Суд, за наявності спору, може лише визначити розмір такої заборгованості, яка має бути стягнута в межах виконавчого провадження при виконанні судового рішення про стягнення аліментів, і ухвалення окремого (додаткового) рішення суду про стягнення цієї заборгованості не потрібно.
Перебування дитини в батьків колишнього чоловіка, як нововиявлена обставина, для перегляду судового наказу про стягнення аліментів
Суд: Касаційний цивільний суд

Вказана в листі служби у справах дітей обставина перебування дитини в батьків для перегляду судового наказу про стягнення з матері аліментів, якщо мати ще до видачі судового наказу колишнього чоловіка не є нововиявленою і не може бути підставою для перегляду судового наказу про стягнення з матері аліментів, якщо мати ще до видачі судового наказу погодила в розписці проживання дитини з батьками колишнього чоловіка й така розписка була предметом дослідження судом при видачі судового наказу.
Підстави  виплати вихідної допомоги у випадку звільнення особи за п. 5 ч. 1 ст. 41 КЗпП України (у випадку припинення повноважень посадових осіб) з одночасним призначенням на цю саму посаду і на цьому самому підприємстві

Звільнення за п. 5 ч. 1 ст. 41 КЗпП України (у випадку припинення повноважень посадових осіб) з одночасним призначенням на цю саму посаду і на цьому самому підприємстві не є підставою для виплати вихідної допомоги, передбаченої нормами ст. 44 КЗпП України.
Визначення плагіату та його правові наслідки
Суд: Касаційний цивільний суд

Цитування твору наукового характеру в іншому творі для навчання без зазначення імені автора та джерела цитати є плагіатом. 
У разі доведення факту порушення прав суб’єкта авторського права, зокрема при плагіаті, підлягає стягненню компенсація за порушення немайнових і майнових прав.
Право на оскарження нормативно-правових актів громадськими організаціями в інтересах третіх осіб
Суд: Касаційний адміністративний суд

Громадська організація має право пред’являти позов про оскарження нормативно-правового акта в інтересах інших осіб (не членів громадської організації) за умови, що такі повноваження передбачені статутними документами або законодавчими актами, а також якщо положення нормативно-правового акта поширюються на осіб, в інтересах яких діє громадська організація.
Про необхідність дотримання органом місцевого самоврядування принципу розумності при встановленні строку оголошення про проведення відкритих слухань
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оскільки в законодавстві не міститься вказівок щодо встановлення конкретного строку оголошення про проведення відкритих слухань, такі строки повинні встановлюватися на підставі принципу розумності.
Особи, які бажають прийняти участь у відкритих слуханнях, підготувати та подати свої зауваження та пропозиції безпосередньо під час відкритих слухань мають право бути повідомленні у розумні строки, які забезпечать можливість таких осіб прийняти участь в обговоренні.
Про правило залишення позову без розгляду у випадку неявки у судове засідання суб’єкта владних повноважень
Суд: Касаційний адміністративний суд

З конструкції пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень.
Граматичне тлумачення вказаної норми дає підстави для висновку про те, що для залишення без розгляду позову суб`єкта владних повноважень достатньо першої неявки у судове засідання без поважних причин або не повідомлення про причини неявки, якщо від такого суб`єкта владних повноважень не надійшло заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Про визначення виду юридичної відповідальності і строку давності притягнення до відповідальності сертифікованого інженера-землевпорядника у вигляді позбавлення кваліфікаційного сертифіката
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідальність у вигляді анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника за порушення законодавства у сфері землеустрою, яка передбачена частиною другою статті 68 Закону України "Про землеустрій", належить до дисциплінарної відповідальності.
Нормами Закону України "Про землеустрій" не визначено строк протягом якого на сертифікованого інженера-землевпорядника може бути накладено стягнення у вигляді анулювання відповідного кваліфікаційного сертифіката. 
Разом з тим, в силу положень частини шостої статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України, в цьому випадку за аналогією необхідно застосовувати частину другу статті 148 Кодексу законів про працю України, якою передбачено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
Про обов’язок власника нерухомого майна - щойно виявленого об`єкта культурної спадщини укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини на такий об’єкт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Власник нерухомого майна - щойно виявленого об`єкта культурної спадщини зобов`язаний виконувати усі покладені на нього обов`язки, які випливають з такого правового статусу майна, у тому числі укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Здійснення права власності на нерухоме майно, яке має правовий статус об`єкта культурної спадщини, без укладення охоронного договору щодо нього у встановленому законом порядку, не забезпечує належної охорони такого об`єкта та створює загрозу його збереженню, порушує громадський інтерес до культурної спадщини, який визнається Україною відповідно до взятих на себе міжнародних зобов`язань.
Про зарахування до пільгового стажу за Списком No 1 виробництв, робіт, професій, посад і показників при обчисленні стажу роботи, що дає право на пенсію за віком на пільгових умовах, періоду роботи на посаді лікаря-інтерна по рентгенології
Суд: Касаційний адміністративний суд

Лікар-інтерн є лікарем відповідної спеціальності (в межах спірних правовідносин - рентгенології), тому період виконання ним обов`язків лікаря-рентгенолога повний робочий день повинен зараховуватись до пільгового стажу згідно зі Списком No 1 виробництв, робіт, професій, посад і показників при обчисленні стажу роботи, що дає право на пенсію за віком на пільгових умовах, періоду роботи на посаді лікаря-інтерна по рентгенології.
Про безпідставність обґрунтування прокурором пропуску строку звернення до суду зміною підходів до правозастосування в правовідносинах щодо повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду
Суд: Касаційний адміністративний суд

Посилання прокурора на зміну підходів в правовідносинах щодо повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду для захисту інтересів держави у сфері дотримання процедури надання спеціального дозволу на користування надрами не є поважною причиною, за наявності якої суд зобов`язаний поновити пропущений строк звернення до суду.
Про неналежний спосіб захисту права шляхом оскарження вимоги управління соціального захисту населення щодо повернення виплачених коштів, як допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам
Суд: Касаційний адміністративний суд

Вимога управління соціального захисту населення щодо повернення виплачених коштів, як допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам не є правовим документом, який установлює відповідальність для позивача, та відповідно не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України. Дії службової особи щодо складання такої вимоги не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.
З огляду на положення частини першої статті 5 КАС України, яка визначає способи судового захисту, розгляд такої вимоги неможливий у порядку адміністративного судочинства, оскільки вона не порушує прав, свобод або інтересів особи на момент звернення з позовом до суду.
Про умову для виникнення в особи права призначення пенсії за віком зі зниженням пенсійного віку на 6 років відповідно до вимог частини першої статті 55 Закону No 796
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз статті 55 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" дає підстави для висновку, що умовою для виникнення в особи права на призначення пенсії зі зменшенням пенсійного віку відповідно до абзацу 5 пункту 2 частини першої статті 55 цього Закону є факт проживання та (або) праці такої особи у зоні гарантованого добровільного відселення протягом трьох років до 01 січня 1993 року.
Початкова величина зменшення пенсійного віку (3 роки) встановлюється лише особам, які постійно проживали або постійно працювали у зазначених зонах з моменту аварії по 31 липня 1986 року незалежно від часу проживання або роботи в цей період. Додатково такі особи мають право на зменшення пенсійного віку на 1 рік за 2 роки проживання, роботи на відповідній місцевості. При цьому максимальна межа зниження пенсійного віку відповідно до положень абзацу 5 пункту 2 частини першої статті 55 Закону становить 6 років, незалежно від того застосовувалась початкова величина зменшення пенсійного віку до таких осіб чи ні.
Про визначення розміру одноразової грошової допомоги, що підлягає виплаті військовослужбовцю у зв`язку із встановленням вищої групи інвалідності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Сума одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановлення вищої групи інвалідності залежить від ступеня інвалідності та розміру прожиткового мінімуму станом на дату первинного встановлення інвалідності.
Визначення вищої групи інвалідності при повторному (черговому) огляді не змінює розрахункову величину прожиткового мінімуму.
Про відсутність підстав для врахування надбавки за службу на посадах слідчих в органах прокуратури при видачі довідки про розмір заробітної плати для перерахунку пенсії
Суд: Касаційний адміністративний суд

Надбавка за службу на посадах слідчих в органах прокуратури станом на 01 квітня 2020 року та 01  січня 2021 року не виплачувалась діючим працівникам органів прокуратури, що, у свою чергу, свідчить про неможливість врахування такої надбавки при видачі довідок про розмір заробітної плати.
Вказана надбавка не відноситься до інших виплат, що передбачені частиною другою статті 81 Закону України "Про прокуратуру", оскільки: 1) "інші виплати" стосуються виплат, які нараховуються лише діючим працівникам органів прокуратури; 2) не можуть бути враховані ті виплати, що передбачені для певних категорій посад органів прокуратори, яких на момент складання довідок вже немає у штатному розписі.
Про право дитини загиблого військовослужбовця, яка народилася після його смерті, на отримання одноразової грошової допомоги
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дитина загиблого військовослужбовця, яка народилася після його смерті, у розумінні статті 16-1 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", належить до кола осіб, які мають право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю військовослужбовця.
Про віднесення до членів сімей репресованих осіб, яких було примусово переселено, дітей, які народилися на засланні, для реалізації права на підвищення пенсії на 25 процентів мінімальної пенсії за віком
Суд: Касаційний адміністративний суд

Діти репресованих осіб, які народилися на засланні і проживали з репресованою особою однією сім`єю, мають право на підвищення пенсії на 25 процентів мінімальної пенсії за віком відповідно до пункту "г" статті 77 Закону України "Про пенсійне забезпечення".
Визнання недійсними загальних зборів акціонерів з підстав недотримання порядку скликання загальних зборів акціонерів у частині зміщення часу їх проведення
Суд: Касаційний господарський суд

Виникнення непередбачуваних обставин, які перешкоджають проведенню загальних зборів акціонерів у визначений у повідомленні про їх скликання час, не є підставою для висновку про законність проведення загальних зборів акціонерів в інший час за відсутністю повідомлення про це всіх акціонерів товариства, які з’явилися у визначені день, час та місце проведення загальних зборів та пройшли відповідну реєстрацію.
Водночас неможливість належного повідомлення (від незалежних на те причин) осіб, що не з’явилися на першочергову реєстрацію проведення загальних зборів, не може автоматично слугувати підставою для визнання таких загальних зборів незаконними, а всіх прийнятих на їх зборах рішень – недійсними.
Про значення для приватного виконавця наявності доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження
Суд: Касаційний адміністративний суд

Логічний спосіб тлумачення приписів статті 8 Закону України "Про виконавче провадження" дає Суду підстави дійти висновку про те, що право приватного виконавця на доступ до автоматизованої системи виконавчого провадження є його професійним правом і без доступу до цієї системи повноцінна робота приватного виконавця є неможливою.
Про важелі контролю Міністерства юстиції України за діяльністю приватних виконавців
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз положень Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" дає Суду підстави для висновку, що перевірка офіса приватного виконавця здійснюються Мін`юстом в силу повноваження на здійснення контролю за діяльністю приватного виконавця, що передбачене пунктом 8 частини першої статті 17 цього Закону.
Водночас зміст контролю Мін`юсту як одного із ключових повноважень у державному регулюванні діяльності приватного виконавця розкритий у статті 34 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".
Відповідно до положень частини першої статті 34 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" контроль за діяльністю приватного виконавця здійснюється Міністерством юстиції України шляхом проведення планових і позапланових перевірок у порядку, встановленому Міністерством юстиції України.
У цьому контексті Суд зауважує, що інших форм контролю за діяльністю приватного виконавця зі сторони Мін`юсту, крім планових та позапланових перевірок, перевірок офіса приватного виконавця до початку його діяльності або у разі зміни офіса, Закон України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" не передбачає.
Про основоположну умову набрання чинності рішення ради
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обов`язковою умовою для набрання чинності рішення ради є факт підписання цього рішення сільським, селищним або міським головою. Указана обставина є визначальною для подальших дій щодо виконання цих рішень.До прикладу, у цій справі оскаржене рішення селищної ради на момент складання позивачем Присяги не було підписане селищним головою, що, в свою чергу, свідчить про недотримання послідовності процедури обрання та затвердження на посаду старости округу.
При цьому Судом звернено увагу на те, що складення Присяги є лише завершальним етапом для можливості особи приступити до своїх повноважень, при цьому основною підставою для затвердження на посаду старости є рішення селищної ради, оформлене відповідно до чинного законодавства України.
Про визначальну ознаку, яка є предметом дослідження при обранні дисциплінарної відповідальності за скоєний військовослужбовцем проступок
Суд: Касаційний адміністративний суд

З аналізу норм Дисциплінарного статуту вбачається, що вирішальним при накладенні дисциплінарної відповідальності за скоєний військовослужбовцем проступок є характер та обставини вчинення правопорушення, його наслідки, ступінь вини, попередня поведінка порушника, а однією із обставин, які потрібно довести, є вина особи в невиконанні або неналежному виконанні покладених на нього обов`язків. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини військовослужбовця, з`ясовуються відповідним командиром самостійно або під час службового розслідування, і повинні бути відображені у відповідному наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або висновку службового розслідування.