DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про підстави захисту прокурором інтересів держави в адміністративному судочинстві

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Про правові підстави для продовження дії паспорту прив`язки на розміщення тимчасової споруди

Право позивача на безумовне продовження дії паспорту прив`язки на розміщення ТС не може вважатися "законним очікуванням", оскільки національний закон чітко встановлює право органу місцевого самоврядування визначати (у тому числі змінювати) правила розміщення тимчасової споруди, та приймати рішення про відмову у продовженні дії паспорту прив`язки за наявності визначених законодавством підстав, у тому числі, якщо розміщення таких ТС не відповідає новим правилам та схемам розміщення ТС у відповідному населеному пункті. Забезпечення справедливого балансу приватного та публічного інтересів у даній справі полягає у необхідності дотримання суб`єктом господарської діяльності правил благоустрою, визначених, зокрема, Законом України "Про благоустрій населених пунктів".
Щодо обов'язкових реквізитів простого векселя
Суд: Касаційний господарський суд

Згідно з приписами статті 75 Уніфікованого закону назва векселедавця не є обов’язковим реквізитом простого векселя, оскільки відповідно до зазначеної норми обов’язковим реквізитом є підпис особи, яка видає документ (векселедавець).
Про дотримання строку звернення до адміністративного суду 

З метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, вимагає дотримання норм, які регламентують строки подання скарг. У той же час, такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби правового захисту.
Про правові підстави для розміщення рекламних засобів на території міста Києва

Право позивача на подальше розміщення рекламних засобів не може вважатися "законним очікуванням", оскільки під час отримання дозволів він був обізнаний з тим, що термін дії дозволу обмежується настанням конкретного факту, а саме: затвердження Схем розміщення рекламних засобів на території міста Києва.
Про право органів місцевого самоврядування самостійно на своїй території визначати відповідні заборони та обмеження при використанні об'єктів благоустрою

Виходячи зі змісту статті 16 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" від 06 вересня 2005 року No 2807-IVNo 2807-IV у взаємозв'язку з нормою пункту 2 частини першої статті 10 Закон No 2807-IV щодо повноважень органів місцевого самоврядування затверджувати правила благоустрою, вичерпний перелік обмежень при використанні об'єктів благоустрою наведений у статті 16 стосується родових ознак об'єктів благоустрою, на які  законом  заборонено відповідні посягання. Це вчинено законодавцем з тією метою, щоб надмірно не обтяжувати правову норму Закону деталізацією правовідносин, що виникають в суспільному житті. Тому у пункті 2 частини першої статті 10 Закон No 2807-IV законодавцем передбачено можливість органами місцевого самоврядування самостійно на своїй території визначати відповідні заборони та обмеження при використанні об'єктів благоустрою.
Щодо виплати відсоткового доходу в разі відчуження облігацій іншій особі 
Суд: Касаційний господарський суд

Право на накопичений та несплачений своєчасно першому власнику купонний (процентний) дохід до дати купівлі-продажу облігацій не переходить до нового власника, оскільки емітент зобов'язаний виплатити відсотковий дохід за процентний період лише тій особі, яка є власником облігацій на певний момент часу прав (на дату початку виплати облігацій), що передбачено проспектом емісії. Відтак така сума (відсотковий дохід за облігаціями за певні відсоткові періоди, за які мало бути але не сплачено відсотковий дохід попередньому власнику) є вже простроченою кредиторською заборгованістю емітента перед попереднім власником облігацій, а не правом на отримання доходу, що посвідчується цінним папером, і переходить до покупця.
Про підстави видачі будівельного паспорту на будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків

Чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством допускалася видача будівельного паспорту на будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв. м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки. Заборона видачі будівельного паспорту стосувалася виключно випадку будівництва групи будинків (двох будинків і більше). Жодних застережень щодо неможливості видачі будівельного паспорту на будівництво садибного (котеджного) житлового будинку у межах домоволодіння у випадку розташування на території останнього інших житлових будинків чинне законодавство не містить. Визначальною та основною умовою отримання будівельного паспорту на таке будівництво є те, що об'єкт повинен відповідати вимогам пункту 24 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року No 109 та пункту 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року No 103, не включаючи при цьому будівництво групи будинків.
Про критерії мотивованості судового рішення 

Критерії мотивованості судового рішення: 1) у рішенні вмотивовано питання факту та права, проте обсяг умотивування може відрізнятися залежно від характеру рішення та обставин справи; 2) у рішенні містяться відповіді на головні аргументи сторін; 3) у рішенні чітко та доступно зазначені доводи і мотиви, на підставі яких обґрунтовано позицію суду, що дає змогу стороні правильно аргументувати апеляційну або касаційну скаргу; 4) рішення є підтвердженням того, що сторони були почуті судом; 5) рішення є результатом неупередженого вивчення судом зауважень, доводів та доказів, що представлені сторонами; 6) у рішенні обґрунтовано дії суду щодо вибору аргументів та прийняття доказів сторін.
Про передчасність звернення прокурора до адміністративного суду в інтересах держави

Висновок суду про передчасність звернення прокурора в інтересах держави не має жодного преюдиційного значення для оцінки аргументів вказаних у позовній заяві щодо законності оспорюваного акта та не позбавляє прокурора повторно ініціювати розгляд справи в суді при дотриманні імперативних вимог щодо порядку та строків звернення з адміністративним позовом, передбачених КАС України та Закону України "Про прокуратуру".
Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Щодо визначення власника облігацій, який має право на відсотковий дохід за облігаціями
Суд: Касаційний господарський суд

Власник облігацій, який має право на відсотковий дохід за облігаціями, визначається згідно з випискою з реєстру на відповідну дату.
Про неможливість об'єднання в адміністративному судочинстві позовних вимог, що належить розглядати за правилами різної юрисдикції

КАС України не передбачає можливості розгляду окружним адміністративним судом позовів, у яких об'єднано вимоги, що належить розглядати за правилами різної юрисдикції. Такий підхід щодо неможливості об'єднання позовних вимог, що належить розглядати за правилами різної юрисдикції, спрямований головним чином на забезпечення дотримання принципу ефективного захисту порушеного права особи судом встановленим законом.
Про відмову від адміністративного позову

Судове рішення, яким прийнято відмову від адміністративного позову та закрито провадження у справі за своєю суттю є винятково процесуальним судовим документом, який стосується добровільної відмови позивача від свого права на судовий захист, а також визнання позивачем, що рішення та дії суб'єкта владних повноважень, які виступають предметом позову  у цій справі є такими, що здійсненні на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
З цією метою процесуальним законом встановлені імперативні вимоги про неприпустимість повторного звернення до суду з аналогічним позовом.
Про використання процесуального права на приєднання до касаційної скарги 

Конструкція статті 336 КАС України не передбачає можливості для доповнення чи зміни доводів та (чи) вимог касаційної скарги у разі приєднання до неї.
Порядок доповнення/зміни касаційної скарги встановлено статтею 337 КАС України, яка надає таку можливість виключно особі, яка подала касаційну скаргу і тільки в межах строку касаційного оскарження. Тобто, особа, яка приєднується до касаційної скарги, поданої раніше, фактично може лише погодитися з усіма доводами та вимогами, що у такій скарзі наведено, без можливості якимось чином її доповнити чи змінити.
Про уповноваженого представника суб'єкта владних повноважень

При вирішенні адміністративним судом публічно-правового спору, у якому однією зі сторін є суб'єкт владних повноважень, представляти останнього може керівник або член виконавчого органу, уповноважений діяти від імені юридичної особи на підставі закону, статуту, положення або представник.
Щодо стягнення пені за прострочення виплати відсоткового доходу за облігаціями 
Суд: Касаційний господарський суд

Стягнення пені за прострочення виплати відсоткового доходу за облігаціями є можливим у разі, якщо це прямо передбачено договором або проспектом емісії облігацій.
Про порядок надання земельних ділянок з урахуванням збереження історичних пам'яток та інших об'єктів, що становлять культурну цінність

Використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм, в тому числі з урахуванням ст. 54 Земельного кодексу України стосовно встановлення навколо історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій, музеїв просто неба, меморіальних музеїв-садиб, пам'яток культурної спадщини, їх комплексів (ансамблів) зони охорони пам'яток із забороною діяльності, що шкідливо впливає або може вплинути на додержання режиму використання таких земель.
Наслідки помилкового зазначення номеру рішення АМК у платіжному дорученні під час сплати суми штрафу
Суд: Касаційний господарський суд

Для підтвердження факту несплати штрафу необхідно встановити, що у строк, передбачений частиною третьою статті 56 Закону України "Про захист економічної конкуренції", платник не вчиняв дій, спрямованих на перерахування суми штрафу до Державного бюджету.
Беручи до уваги те, що така сума зараховується на єдиний казначейський рахунок, помилкове зазначення номеру рішення Антимонопольного комітету України у платіжному дорученні під час сплати суми штрафу не є достатньою правовою підставою для висновку про несплату суми штрафу.
Юрисдикція спору між власником земельної ділянки та особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на цій земельній ділянці, про знесення такого будівництва
Суд: Велика Палата

Спір між власником земельної ділянки (в тому числі органом місцевого самоврядування) щодо захисту майнового права на цю земельну ділянку та особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на цій земельній ділянці, підлягає розгляду за правилами господарського або цивільного судочинства залежно від суб'єктного складу сторін спору.
Юрисдикція спору за позовом районної адміністрації (суб'єкта владних повноважень) до фізичних осіб про демонтаж самочинно збудованого об'єкта
Суд: Велика Палата

Спір за позовом районної адміністрації (суб'єкта владних повноважень) до фізичних осіб про демонтаж самочинно збудованого об'єкта, належить до юрисдикції адміністративних судів, оскільки правовідносини в цій справі обумовлені реалізацією позивачем передбачених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" делегованих повноважень щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Юрисдикція спору за позовом органу місцевого самоврядування до фізичної особи про знесення самочинного будівництва, обумовленого захистом права комунальної власності
Суд: Велика Палата

Спір за позовом органу місцевого самоврядування до фізичної особи про знесення самочинного будівництва, обумовлений не  реалізацією передбачених законами України повноважень суб'єкта владних повноважень щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а захистом права комунальної власності, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом органу місцевого самоврядування до замовника будівництва (юридична особа) про знесення самочинного збудованого житлового будинку, спрямований на захист права комунальної власності
Суд: Велика Палата

Спір за позовом органу місцевого самоврядування до замовника будівництва (юридична особа) про знесення самочинного збудованого житлового будинку, спрямований на захист права комунальної власності, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, якщо стосується права власності фізичних осіб – громадян на відповідні об`єкти нерухомості – квартири, розташовані у житловому будинку.
Щодо перевірки судами правильності застосування органами АМК України Методики визначення монопольного становища
Суд: Касаційний господарський суд

Господарські суди у розгляді справ мають перевіряти правильність застосування органами АМК відповідних правових норм, зокрема Методики визначення монопольного (домінуючого) становища суб’єктів господарювання на ринку, яка затверджена розпорядженням АМК від 05.03.2002 No 49-р. Однак господарські суди не повинні перебирати на себе не притаманні суду функції, які здійснюються виключно органами АМК, та знову встановлювати товарні, територіальні (географічні), часові межі певних товарних ринків після того, як це зробили зазначені органи, й на підставі цього робити висновки про наявність чи відсутність монопольного (домінуючого) становища суб’єкта господарювання на ринку.
Щодо використання знака для товарів і послуг без дозволу (згоди) суб'єкта господарювання, який почав його використовувати раніше у господарській діяльності
Суд: Касаційний господарський суд

З огляду на приписи статті 4 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" у вирішенні  спору про оскарження рішення АМК щодо визнання дій порушенням законодавства про захист від недобросовісної конкуренції у вигляді неправомірного використання знака для товарів і послуг без дозволу (згоди) суб'єкта господарювання, який почав його використовувати раніше у господарській діяльності, що може призвести до змішування з діяльністю цього суб'єкта господарювання, значення має саме першість у використанні позначення суб’єктом господарювання у своїй господарській діяльності (безвідносно до того, було зареєстроване таке позначення як знак для товарів і послуг чи ні). Відповідно, питання щодо наявності чи відсутності у заявника прав у сфері захисту знака для товарів і послуг за свідоцтвом України не має правового значення для вирішення спору у цій справі.
Про кваліфікацію дій суб’єкта як таких, що заборонені згідно зі статтею 17 Закону України "Про захист економічної конкуренції"
Суд: Касаційний господарський суд

Кваліфікація дій суб’єкта як таких, що заборонені згідно зі статтею 17 Закону України "Про захист економічної конкуренції", має включати також кваліфікацію конкретного порушення законодавства про захист економічної конкуренції, умови для вчинення якого були створені діями чи бездіяльністю органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю (колегіального органу чи посадової особи), зокрема вибір конкретної правової норми і застосування її до певної події із з’ясуванням всіх обставин такого порушення та їх доведенням.
Щодо застосування дискримінаційних ставок податку на нерухоме майно для суб’єктів господарювання
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України "Про захист економічної конкуренції" лише можливість настання негативних наслідків для конкуренції є достатньою умовою визнання дій, передбачених частинами першою та другою статті 15 Закону України "Про захист економічної конкуренції", порушенням законодавства про захист економічної конкуренції.
Дії  Міської ради щодо застосування дискримінаційних ставок податку на нерухоме майно для суб’єктів господарювання, які зареєстровані за межами міста, що у 6,25 раза більші за ставку податку на нерухоме майно для суб'єктів господарювання, які зареєстровані у м. Суми, має негативний вплив на здатність таких суб’єктів господарювання конкурувати на ринку із суб’єктами, для яких згідно з рішенням Ради встановлюються привілейовані умови оподаткування нерухомого майна, відмінного від земельної ділянки.
Щодо доказів у справі про припинення порушення прав інтелектуальної власності на знаки для товарів і послуг
Суд: Касаційний господарський суд

У справі зі спору про припинення порушення прав інтелектуальної власності на знаки для товарів і послуг господарському суду слід з'ясовувати перелік товарів і послуг, для яких спірні знаки зареєстровано, та встановлювати фактичні обставини використання спірних позначень відповідачами у справах у частині їх фактичного зображення та переліку товарів і послуг, для яких вони використовуються, беручи до уваги необхідність їх порівняння з товарами і послугами, для яких торговельну марку (торговельні марки) зареєстрував позивач.
Належний засіб доказування наявності нововиявлених обставин, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 459 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Належним засобом доказування наявності нововиявлених обставин, передбачених у п. 1 ч. 2 ст. 459 КПК, ураховуючи наявність кримінальної відповідальності за штучне створення або підроблення доказів, давання завідомо неправдивих показань свідка, на яких ґрунтується вирок, слід вважати процесуальне рішення за наслідками здійснення кримінального провадження, яким би було встановлено відповідні факти.
Щодо проведення експертизи запатентованого винаходу (корисної моделі) на відповідність умовам патентоздатності
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до частини другої статті 33 Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" з метою визнання деклараційного патенту недійсним  будь-яка особа може подати до Установи (центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності) клопотання про проведення експертизи запатентованого винаходу (корисної моделі) на відповідність умовам патентоздатності.
Зміст Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" свідчить, що особа, яка просить суд визнати патент недійсним, не обов'язково має бути власником іншого патенту (на винахід, корисну модель) та протиставляти власний патент патенту відповідача.
Встановлені та перевірені під час кримінального провадження обставини не є нововиявленими
Суд: Касаційний кримінальний суд

Обставини, які були встановлені та належним чином перевірені під час здійснення кримінального провадження, не вважаються нововиявленими.
Неоднаковість судової практики не є нововиявленою обставиною
Суд: Касаційний кримінальний суд

Неоднаковість судової практики стосовно вирішення конкретного питання у кримінальному провадженні не може вважатися нововиявленою обставиною.
Наслідки подання засудженим до позбавлення волі заяви про перегляд вироку за нововиявленими обставинами не через адміністрацію колонії та за відсутності підтвердження факту підписання її засудженим 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Подання засудженим, який відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі,  заяви про перегляд вироку стосовно нього за нововиявленими обставинами до суду не через адміністрацію виправної установи, а також відсутність будь-яких даних на підтвердження факту підписання та подання цієї заяви саме засудженим, є  підставою для прийняття рішення про відмову у відкритті провадження за нововиявленими обставинами.
Про способи використання твору
Суд: Касаційний господарський суд

Відтворення твору, запис (звукозапис, відеозапис) і публічне сповіщення (доведення до загального відома) є окремими самостійними способами використання твору.
Щодо відповідальності за публічне виконання твору
Суд: Касаційний господарський суд

Використанням твору в силу статті 441 ЦК України вважається, серед іншого, його публічне використання різними способами, як-от публічний показ, публічне виконання – як у реальному часі ("наживо"), так і з допомогою технічних засобів, публічне сповіщення (радіо, телебачення), а також публічна демонстрація аудіовізуального твору (зі звуковим супроводом чи без такого) у місці, відкритому для публічного відвідування, або в іншому місці (приміщенні), де присутні особи, які не належать до кола однієї сім'ї чи близьких знайомих цієї сім'ї, – незалежно від того, чи сприймається твір публікою безпосередньо у місці його публічної демонстрації (публічного показу), чи в іншому місці одночасно з такою демонстрацією (показом). 
Відповідальність за публічне виконання твору (в тому числі при його виконанні в реальному часі – "наживо") несе фізична чи юридична особа, яка бере на себе ініціативу і відповідальність за проведення відповідного заходу.
Щодо використання однакових комерційних найменувань
Суд: Касаційний господарський суд

Частиною четвертою статті 489 ЦК України передбачена можливість осіб мати однакові комерційні найменування, якщо це не вводить в оману споживачів щодо товарів, які вони виробляють та(або) реалізують, та послуг, які ними надаються.
Відповідач як неприбуткове громадське об'єднання (профспілка) не виробляє товарів і не надає послуг у комерційній сфері. Тому часткове співпадіння найменувань юридичних осіб – позивача і відповідача в принципі не може ввести споживачів в оману – через відсутність товарів чи послуг у профспілки.
Значення обставин, пов'язаних з початком перебігу строку позовної давності, для розгляду справи
Суд: Касаційний господарський суд

Перш ніж застосувати позовну давність, суд має з'ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.