DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо обов’язку страхувальника повідомити страховика про інші договори страхування, укладені щодо об’єкта, який страхується 
Суд: Касаційний цивільний суд

Страхувальник зобов`язаний при укладенні договору страхування повідомити страховика про інші договори страхування, укладені щодо об`єкта, який страхується. Якщо страхувальник не повідомив страховика про те, що об`єкт уже застрахований, новий договір страхування є нікчемним (пункт 3 частини першої статті 989 ЦК України).
Тлумачення цієї норми свідчить, що переддоговірний обов`язок страхувальника надати страховику достовірні відомості про об`єкти страхування і фактори ризику є проявом найвищої добросовісності (доктрина uberrima fides) і пов`язаний з ризиковим характером договору страхування. По суті страховику потрібна інформація для оцінки страхового ризику. Нікчемність другого договору страхування пов`язується із невиконанням переддоговірного обов`язку, який має суттєве значення для виконання майбутнього договору страхування. Цивільне законодавство не містить вказівки про те, який стандарт розкриття інформації майбутнім страхувальником має бути застосований. З урахуванням принципів цивільного права, слід зробити висновок, що для розкриття інформації майбутнім страхувальником потрібно застосувати конструкцію "розумного повідомлення про ризик", тобто, майбутній страхувальник повинен надати інформацію, яку він знає або повинен знати щодо об`єкта, який страхується.
Умови застосування статті 625 ЦК України у випадку несвоєчасного виконання рішення суду

ВІДСТУП!Відповідальність, передбачена статтею 625 ЦК України застосовується у випадку несвоєчасного виконання рішення суду про стягнення грошової суми незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми.

Відступ викладено у постанові ВП ВС від 3 жовтня 2023 року у справі No 686/7081/21 щодо моменту, з якого можуть застосовуватися приписи статті 625 ЦК України
Про відкриття провадження у справі про банкрутство підприємств – об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації
Суд: Касаційний господарський суд

Ні положення  Закону України "Про визнання таким, що втратив чинність Закон України "Про перелік об'єктів права державної власності, що не підлягають приватизації", ні положення Кодексу України з процедур банкрутства не містять заборони, за наявності підстав, щодо відкриття провадження у справі про банкрутство підприємств – об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, та введення судової процедури розпорядження майном боржника.
Застосування статті 625 ЦК України до трудових правовідносин

Стаття 625 ЦК України не застосовуються до трудових правовідносин (заборгованості із заробітної плати, відшкодування шкоди працівникові внаслідок трудового каліцтва), сімейних та інших правовідносин, які регулює спеціальне законодавство.
Велика Палата Верховного Суду не відступала від висловленого у зазначеній постанові від 20 січня 2016 року у справі No 6-2759цс15 іншого висновку Верховного Суду України про те, що припис частини другої статті 625 ЦК України до трудових правовідносин не застосовується. Трудове законодавство передбачає спеціальні правила відповідальності роботодавця за порушення відповідних норм, зокрема можливість стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Щодо покладення на страхову компанію обов’язку з відшкодування потерпілому шкоди у зв`язку із стійкою втратою працездатності внаслідок ДТП

Необхідною умовою для покладення на страхову компанію обов`язку з відшкодування шкоди, у зв`язку із стійкою втратою працездатності, є одержання офіційних доходів потерпілим на час настання страхового випадку (ДТП).
У цій справі суд установив, що потерпілий на час ДТП не працював, доходів не отримував, тому дійшов обґрунтованого висновку, що шкоду у зв’язку із стійкою втратою працездатності йому повинна відшкодовувати підприємство, з яким винуватець ДТП перебував у трудових відносинах.
Щодо заборони відвідування навчального закладу дитиною, яка не має профілактичних щеплень
Суд: Касаційний цивільний суд

Держава, встановлюючи заборону відвідування навчального закладу дитиною, яка не має профілактичних щеплень, реалізує свій обов’язок щодо забезпечення безпеки життя і здоров’я всіх учасників освітнього процесу, зокрема і самої нещепленої дитини. Право такої дитини на здобуття освіти у зв’язку з її тимчасовим відстороненням (до проведення щеплення, отримання позитивного висновку лікарсько-консультативної комісії) не порушено, оскільки є альтернативні способи отримання освіти та можливість продовження навчання в тому числі в навчальному закладі.
Щодо заміни боржника у виконавчому провадженні щодо звернення стягнення на предмет іпотеки у зв’язку зі зміною власника іпотечного майна
Суд: Касаційний цивільний суд

Відповідно до статті 23 Закону України "Про іпотеку" до нового власника іпотечного майна переходять всі права та обов’язки іпотекодавця за іпотечним договором, у тому обсязі й на тих умовах, на яких вони належали іпотекодавцю на момент укладення договору про відчуження іпотечного майна, у тому числі права й обов’язки боржника у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, що є підставою для заміни боржника у виконавчому провадженні.
Щодо вжиття судом заходів забезпечення скарги на рішення, дії виконавця шляхом зупинення вчинення виконавчих дій
Суд: Касаційний цивільний суд

Суд не наділений повноваженнями вирішувати питання щодо вжиття таких заходів, як забезпечення скарги на дії, рішення виконавця шляхом зупинення реалізації майна, оскільки вирішення питання про зупинення вчинення виконавчих дій належить виключно до компетенції виконавця. При цьому в касаційному порядку підлягає оскарженню ухвала суду першої інстанції, після її перегляду в апеляційному порядку, та судове рішення апеляційного суду, якими вирішено питання щодо забезпечення скарги на дії державного/приватного виконавців, якщо таке клопотання розглянуто судами по суті як забезпечення позову.
Щодо апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення

Ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення не може бути оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення. Тобто оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе одночасно з рішенням суду по суті спору.
Обставини, наявність яких зобов’язує суд відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство за заявою кредитора
Суд: Касаційний господарський суд

Встановлення господарським судом у підготовчому засіданні обставин наявності відкритого позовного провадження з розгляду спору щодо дійсності грошового зобов'язання, на підставі якого заявлено вимоги ініціюючого кредитора до боржника, зумовлює обов'язок суду відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство за такою заявою кредитора в порядку частини шостої статті 39 КУзПБ.
Щодо оцінки обставин у зв’язку з закриттям провадження у справі про банкрутство відповідно до ч. 7 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства   
Суд: Касаційний господарський суд

Факт запровадження карантинних заходів не свідчить про неможливість надання боржником виправлених декларацій у встановлений Кодексом України з процедур банкрутства строк
Обставини, які свідчать про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника – фізичної особи

Про наявність підстав, передбачених статтею 115 КУзПБ для відкриття провадження у справах про неплатоспроможність боржника, мають свідчити достатні фактичні обставини, які згідно із закріпленими в КУзПБ нормами вказують на неплатоспроможність фізичної особи або загрозу її неплатоспроможності.
Про обов’язок додати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому
Суд: Касаційний господарський суд

Обов'язок боржника авансувати винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлено КУзПБ, і подання доказів авансування є обов'язковою умовою, визначеною статтею 116 зазначеного Кодексу. При цьому ані  КУзПБ, ані інші діючі норми чинного законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, а також умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.
Мораторій на задоволення вимог кредиторів у випадку відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи 
Суд: Касаційний господарський суд

У разі відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, на рухоме (нерухоме) майно якої звертається стягнення за її зобов'язаннями перед третіми особами, переважному застосуванню підлягають приписи частини четвертої статті 121 КУзПБ щодо задоволення вимог кредиторів (стягувачів) за рахунок заставного майна боржника в межах провадження у справі про неплатоспроможність. Винятками із спеціального регулювання порядку задоволення вимог кредиторів за рахунок майна боржника згідно з частиною четвертою статті 121 КУзПБ є два випадки: якщо на момент відкриття провадження у справі про неплатоспроможність виконавче провадження перебуває на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум, у тому числі одержаних від продажу майна боржника; якщо майно перебуває на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж.
Щодо застосування частини другої статті 183 ЦПК України до скарги на рішення, дії чи бездіяльність виконавця щодо виконання судового рішення 

Вимоги частини другої статті 183 параграфу 2 "Заяви з процесуальних питань" ЦПК України поширюється виключно на заяви (клопотання, заперечення), подані до суду без дотримання вимог частин першої або другої цієї статті, і не регулює порядок подання скарги на бездіяльність (дії) виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення.
Щодо заміни сторони у виконавчому провадженні у випадку, якщо кредитор спірних правовідносинах вибув до моменту ухвалення рішення суду по суті спору

Якщо кредитор у спірних правовідносинах вибув до моменту ухвалення рішення суду по суті спору, то суд відмовляє у задоволенні заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні на підставі частини п`ятої статті 15 Закону України "Про виконавче провадження" та статті 442 ЦПК України, оскільки фактично йдеться про заміну неналежного позивача на стадії виконання судового рішення, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.
Обов'язкові дії суду щодо розгляду заяви боржника у підготовчому засіданні
Суд: Касаційний господарський суд

Розглядаючи заяву боржника у підготовчому засіданні, місцевий суд повинен перевірити відповідність поданої заяви вимогам щодо її форми та змісту, встановленим статтею 116 КУзПБ, та з'ясувати за поданими боржником доказами наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, визначених частиною другою статті 115 КУзПБ.
Про оплату послуг арбітражного керуючого, пов'язаних з виконанням ним повноважень у справі про неплатоспроможність за заявою фізичної особи, в перші три місяці провадження 
Суд: Касаційний господарський суд

Стаття 116 КУзПБ не містить положення про можливість розподілу між кредиторами зобов'язання сплатити кошти за відшкодування витрат арбітражного керуючого, пов'язаних з виконанням ним повноважень у справі в перші три місяці провадження, та обов'язок кредиторів створити фонд для авансування грошової винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого. Статтею 114 КУзПБ передбачено право кредиторів за рахунок власних коштів встановити арбітражному керуючому додаткову винагороду, а не здійснити авансування винагороди арбітражному керуючому.
Про відсутність підстав для відстрочення, розстрочення або звільнення заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому
Суд: Касаційний господарський суд

Зважаючи на юридичну природу винагороди арбітражного керуючого, звільнення від її сплати не вплине на баланс інтересів держави та заявника у справі, оскільки є лише платою суб'єкту незалежної професійної діяльності за виконання ним своїх обов'язків. Водночас звільнення заявника від авансування такої винагороди на етапі подання заяви позначиться на балансі інтересів боржника та арбітражного керуючого, позбавивши останнього права на своєчасне отримання винагороди в останній день кожного календарного місяця виконання ним повноважень (абзац п'ятий статті 3 КУзПБ). Жодних положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому чинним законодавством України не передбачено.
Про неможливість вирішення господарським судом питання щодо фактичного погашення боржником заборгованості у справі про примусове виконання рішення третейського суду 
Суд: Касаційний господарський суд

Встановлення обставин щодо сплати відповідачем заборгованості не належить до повноважень господарського суду під час вирішення питання про відсутність або наявність підстав для задоволенні заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду. 
Питання щодо фактичного погашення боржником заборгованості може бути вирішено під час примусового виконання рішення третейського суду
Питання невідповідності складу третейського суду вимогам закону у зв’язку з порушенням порядку розгляду відводу третейського судді
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо ні Закон, ні Регламент Постійно діючого третейського суду не містять імперативної норми щодо необхідності дотримання певної процесуальної форми вирішення питання про поновлення строку на подання заяви про відвід третейського судді та змісту такої відмови, твердження про невідповідність складу третейського суду вимогам закону у зв’язку з порушенням порядку розгляду відводу третейського судді не є підставою для скасування рішення такого суду
Врахування факту встановлення інвалідності потерпілому при задоволенні позову про відшкодування моральної шкоди на користь його матері
Суд: Касаційний кримінальний суд

Той факт, що особа змушена здійснювати постійний догляд за особою, яка внаслідок вчинення злочину за станом здоров’я не може реалізувати свої права самостійно та якій встановлено інвалідність другої групи, свідчить про зміну її звичайного способу життя, що є належним обґрунтуванням її статусу потерпілої та позову матері потерпілого про відшкодування моральної шкоди.
Неможливість стягнення із кожного засудженого моральної шкоди в однаковому розмірі, завданої злочином за відсутності ознак співучасті
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо заподіяна моральна шкода особами, які вчинили спільні дії щодо потерпілого за відсутності ознак співучасті, не є наслідком цих спільних дій, стягнення із кожного засудженого моральної шкоди в однаковому розмірі є необґрунтованим.
Значення попереднього звернення до страхової компанії із заявою про виплату страхового відшкодування для відшкодування шкоди потерпілому внаслідок ДТП
Суд: Касаційний кримінальний суд

Застосування положень Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" у кримінальному судочинстві не повинно суперечити його засадам і обмежувати права потерпілого. Той факт, що потерпілий не звертався до страхової компанії із заявою про виплату страхового відшкодування, не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог до страховика.
Визначення розміру моральної шкоди потерпілому - фізичній особі, яка зазнала ушкодження здоров'я під час ДТП, не від суми страхової виплати, а від страхової суми
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проведення судом розрахунку сум на відшкодування моральної шкоди не від суми страхової виплати, а від страхової суми, не узгоджується зі ст. 26-1 Закону України "Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" та становить неправильне вирішення цивільного позову.
Відмова у задоволенні цивільного позову у кримінальному провадженні, якщо позов пред’явлено не до всіх належних відповідачів
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо позовні вимоги пред’явлено не до всіх належних відповідачів, зокрема, до страховика, суд позбавлений можливості давати оцінку обґрунтованості таких позовних вимог, визначати розмір сум, які підлягають відшкодуванню внаслідок ДТП, та здійснювати їх розподіл між страховиком у межах страхових сум і винуватцем ДТП. Тому відмова у задоволенні позовних вимог з роз’ясненням потерпілому та його представнику права на звернення до суду в порядку цивільного судочинства з відповідними позовними вимогами до засудженого і страховика або лише до засудженого після виплати страховиком страхового відшкодування у межах страхових сум за заявою потерпілого є обґрунтованою.
Порядок виплати податку на додану вартість у сумі страхового відшкодування  
Суд: Касаційний кримінальний суд

Виплата страхового відшкодування безпосередньо страхувальнику здійснюється без податку на додану вартість, який повертається страхувальнику після надання документів про оплату запчастин / відновлюваного ремонту на суму, що включає податок на додану вартість, в межах суми страхового відшкодування. У разі, якщо страхові суми не перераховуються безпосередньо потерпілим, а спрямовуються на придбання у платника податку на додану вартість послуг по ремонту, заміщенню, відтворенню застрахованого об'єкта, які мають бути використані в процесі його ремонту, то розрахунок суми виплати на таке придбання здійснюється з урахуванням сум податку на додану вартість, які включаються до вартості й виділяються окремим рядком
Належний відповідач за цивільним позовом у кримінальному провадженні за ст. 286 КК, якщо відповідальність було застраховано іноземною страховою компанією
Суд: Касаційний кримінальний суд

Цивільним відповідачем у кримінальному провадженні за ст. 286 КК може бути страхова компанія в Україні, кореспондент іноземної страхової компанії, яка застрахувала цивільну відповідальність засудженого, власника транспортного засобу, за договором міжнародного страхування "Зелена карта" та є страховиком
Наслідки пред’явлення цивільного позову у кримінальному провадженні у судовому засіданні до оголошення прокурором обвинувального акту
Суд: Касаційний кримінальний суд

Цивільний позов, заявлений до оголошення прокурором обвинувального акта, є таким, що подано до початку судового розгляду в розумінні ст. 347 КПК, а отже, порушення вимог ст. 128 КПК під час звернення з цивільним позовом відсутнє.
Наслідки заявлення цивільним позивачем усних прохань щодо збільшення суми відшкодування матеріальної шкоди 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Усні вислови потерпілої в судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження щодо збільшення суми відшкодування матеріальної шкоди не можна розглядати як подання заяви про збільшення позовних вимог, оскільки в такому разі порушуються визначені ЦПК права цивільного відповідача, зокрема, право подати заперечення (відзив).
Право прокурора пред`явити цивільний позов в інтересах держави
Суд: Касаційний кримінальний суд

Право прокурора пред`явити цивільний позов в інтересах держави виникає за наявності підстав, передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", тобто якщо захист цих інтересів не здійснює або здійснює неналежним чином орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу
Наслідки відсутності у позовній заяві обґрунтування підстав для захисту прокурором інтересів держави в суді
Суд: Касаційний кримінальний суд

За відсутності у позовній заяві обґрунтування підстав для захисту прокурором інтересів держави в суді, цивільний позов прокурора про відшкодування витрат, понесених лікарнею, на лікування потерпілого задоволенню не підлягає
Залишення цивільного позову у кримінальному провадженні без розгляду за відсутності підстав, передбачених ст. 129 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Залишення цивільного позову у кримінальному провадженні без розгляду за відсутності підстав, передбачених ст. 129 КПК, є істотним порушенням кримінального процесуального закону, яке тягне за собою скасування судового рішення
Вирішення цивільного позову у випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК та закриття кримінального провадження. 
Суд: Касаційний кримінальний суд

У випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК та закриття кримінального провадження, цивільний позов у кримінальному провадженні не підлягає вирішенню по суті та може бути переданий для розгляду в порядку цивільного судочинства
Збільшення апеляційним судом суми відшкодування по цивільному позову шляхом постановлення ухвали про зміну вироку
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо рішення за цивільним позовом не впливає на обсяг обвинувачення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення та призначення покарання, то збільшення судом апеляційної інстанції сум, що підлягають стягненню (зокрема, суми відшкодування моральної шкоди), шляхом постановлення ухвали про зміну вироку не погіршує становища обвинуваченого та не суперечить засадам кримінального провадження.
Особливості застосування позовної давності під час вирішення цивільного позову у кримінальному провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Строк, встановлений у ч. 1 ст. 128 КПК, у межах якого під час кримінального провадження особа може звернутися з вимогою про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, не може бути обмежений спливом позовної давності за правилами ЦК. Під час вирішення цивільного позову у кримінальному провадженні суд не вправі ухвалити рішення про відмову в задоволенні цивільного позову в кримінальному провадженні у зв’язку зі спливом позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі.
Порушення процесуальних прав цивільного відповідача як підстава для скасування судового рішення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ненаправлення апеляційним судом цивільному відповідачу копій ухвали про відкриття апеляційного провадження та апеляційних скарг учасників судового провадження, не повідомлення про дату апеляційного розгляду кримінального провадження, а також не направлення копій судових рішень, ухвалених за результатом розгляду провадження, суперечить вимогам п. 1 ч. 1 ст. 401 КПК та є підставою для скасування судового рішення через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, зокрема процесуальних прав цивільного відповідача.
Юрисдикція спору про відшкодування шкоди, як майнової, так і моральної,  заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень
Суд: Велика Палата

Вимоги про відшкодування шкоди, як майнової, так і моральної,  заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір (частина друга статті 21 КАС України у редакції, що діяла до 15 грудня 2017 року та частина п'ята статті 21 КАС України у редакції від 03 жовтня 2017 року).
Якщо такі вимоги заявлено окремо, вони вирішуються судами в порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спорів про відшкодування майнової шкоди за період відсторонення від роботи у зв’язку з притягненням до кримінальної відповідальності, якщо кримінальне провадження закрито
Суд: Велика Палата

Спори про відшкодування майнової шкоди за період відсторонення від роботи у зв’язку з притягненням до кримінальної відповідальності, якщо кримінальне провадження закрито, мають розглядатися судом, який ухвалив виправдувальний вирок, у порядку цивільного судочинства.
Право цивільного відповідача на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову
Суд: Касаційний кримінальний суд

Цивільний відповідач на підставі п. 9 ч. 1 ст. 393 КПК має право на апеляційне оскарження рішення слідчого судді, ухваленого з метою забезпечення цивільного позову, оскільки питання, які виникають під час вирішення цивільного позову, безумовно стосуються прав та інтересів як цивільного позивача, так і цивільного відповідача.