DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо обов’язку власника та органу управління його майном передбачати можливість настання негативних наслідків для боржника
Суд: Касаційний господарський суд

Власник (засновник) боржника та орган управління його майном зобов'язані передбачати можливість настання негативних наслідків для боржника і вчиняти передбачені законом заходи щодо запобігання його банкрутству. Надання засновником фінансової допомоги боржнику не доводить відсутності його вини у безоплатному вилученні майна за наявності непогашеної кредиторської заборгованості у боржника
Щодо необхідності доведення вчинення суб’єктом відповідальності будь-яких дій для можливості покладення субсидіарної відповідальності
Суд: Касаційний господарський суд

На власника банкрута не покладається субсидіарна відповідальність, якщо ліквідатором не доведено вчинення суб’єктом відповідальності будь-яких дій, спрямованих на набуття майна за відсутності активів для розрахунку за набуте майно чи збільшення кредиторської заборгованості боржника без наміру її погашення, а також прийняття рішення про виведення активів боржника, внаслідок чого настала його неплатоспроможність
Щодо необхідності визначення форми вини ліквідатором перед зверненням до суду для застосування інституту субсидіарної відповідальності
Суд: Касаційний господарський суд

Для застосування інституту субсидіарної відповідальності ліквідатору перед зверненням до суду необхідно провести детальний аналіз і встановити причинно- наслідковий зв'язок між діями директора та засновників банкрута і настанням негативних для кредиторів наслідків щодо непогашення їх вимог, тобто визначити форму вини
Щодо покладення субсидіарної відповідальності на винних осіб
Суд: Касаційний господарський суд

Звернення ліквідатора до господарського суду про покладення на винних осіб субсидіарної відповідальності за доведення боржника до банкрутства є частиною принципу безсумнівної повноти дій у ліквідаційній процедурі
Щодо дослідження питання вини керівника боржника
Суд: Касаційний господарський суд

Досліджуючи питання вини керівника боржника як його одноосібного виконавчого органу, суд має встановити, чи можливе неповне покладення на керівника боржника субсидіарної відповідальності у зв’язку з тим, які збитки боржникові було завдано з огляду на певні обставини, що не залежали від волі самого керівника
Щодо необхідності спростування наведених ліквідатором підстав для притягнення особи до субсидіарної відповідальності

Якщо ліквідатор з посиланням на ті чи інші докази належно обґрунтував наявність підстав для притягнення особи до субсидіарної відповідальності та неможливість погашення вимог кредиторів унаслідок її дій (бездіяльності), на неї переходить тягар спростування цих тверджень ліквідатора
Щодо можливості довести відсутність своєї вини у банкрутстві боржника 
Суд: Касаційний господарський суд

Статтею 61 КУзПБ закріплено правову презумпцію субсидіарної відповідальності осіб, що притягуються до неї, складовими якої є недостатність майна ліквідаційної маси для задоволення вимог кредиторів та наявність ознак доведення боржника до банкрутства.
Однак зазначена презумпція є спростовною, оскільки передбачає можливість цих осіб довести відсутність своєї вини у банкрутстві боржника та уникнути відповідальності. Спростовуючи названу презумпцію, особа, яка притягується до відповідальності має право довести свою добросовісність.
Щодо підстав оскарження та скасування рішення третейського суду 
Суд: Касаційний господарський суд

Перелік підстав, з яких може бути оскаржене та скасоване рішення третейського суду, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає
Можливість застосування положень статті 350 ГПК України, статті 51 Закону України "Про третейські суди" до учасника третейського розгляду.
Суд: Касаційний господарський суд

Ані у статті 51 Закону, ані у статті 350 ГПК України не передбачено такої підстави для скасування рішення третейського суду як неповідомлення належним чином особи, яка брала участь у справі, про місце та час третейського розгляду, оскільки зазначені положення визначають такою підставою вирішення третейським судом питання про права та обов'язки осіб, які не брали участі у справі.
Якщо з матеріалів справи вбачається, що особа була учасником третейського розгляду, а також стороною договору, з якого виник спір, та, відповідно, третейського застереження, то положення названих норм до спірних правовідносин не застосовуються
Оскаржуване незалученою особою рішення третейського суду повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи
Суд: Касаційний господарський суд

Особа, яка звертається з відповідною заявою, повинна довести, що оскаржуване рішення третейського суду прийнято про її права, інтереси та (або) обов’язки і такий зв'язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним
Щодо видачі наказів на примусове виконання рішень третейських судів (застосування положень статей 352-356 ГПК України, статті 56 Закону України "Про третейські суди")
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо незалежно від результату розгляду іншої справи суд має достатньо правових підстав для розгляду заяви позивача про видачу наказу на виконання рішення третейського суду, то сама по собі взаємопов'язаність цих двох справ не свідчить про неможливість розгляду зазначеної заяви до прийняття рішення в іншій справі, а тому підстави для зупинення провадження у справі відсутні
Підвідомчість справ третейським судам однією із сторін в яких є державне підприємство
Суд: Касаційний господарський суд

Обмеження щодо розгляду справ третейськими судами, передбачене пунктом 6 частини першої статті 6 Закону України "Про третейські суди", не стосується державних підприємств
Належний спосіб захисту прав власника напіввагонів, втрачених внаслідок запровадження АТ "Укрзалізниця" тимчасових обмежень на здійснення перевезень вантажів

Належним способом захисту прав власника напіввагонів, втрачених внаслідок запровадження АТ "Укрзалізниця" тимчасових обмежень (конвенційних заборон) на здійснення перевезень вантажів, є відшкодування шкоди. Позовні вимоги в частині визнання протиправними дій АТ "Укрзалізниця" щодо прийняття відповідних розпоряджень не підлягають судовому розгляду, а питання правомірності чи неправомірності дій АТ "Укрзалізниця" підлягають з`ясуванню в межах розгляду вимог про відшкодування шкоди, а не як окрема позовна вимога
Стягнення пені, передбаченої статтею 10 ЗУ "Про захист прав споживачів". База нарахування пені

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України щодо застосування частини п’ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" визначивши, що  до спірних правовідносин споживача фінансових послуг та банку в разі невиконання банком зобов`язань за договором банківського вкладу підлягає застосуванню частина п`ята статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів". У такому разі базою нарахування пені слід вважати проценти на суму вкладу або дохід в іншій формі (статті 1058, 1061 ЦК України), що підлягає сплаті банком вкладникові за використання вкладу. Сума вкладу не може бути врахована в базі нарахування пені відповідно до приписів частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів".
Юрисдикція спору за позовом співвласника багатоквартирного будинку, щодо затвердження кошторису ОСББ, переліку та розміру внесків на утримання будинку
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо юрисдикції спору, ініційованого співвласником багатоквартирного будинку, щодо затвердження кошторису ОСББ, переліку та розміру внесків на утримання будинку, визначивши, що такий спір підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Недійсність рішення установчих зборів ОСББ про затвердження кошторису витрат на новостворене ОСББ і розміру внесків його співвласників
Суд: Велика Палата

Включення до порядку денного установчих зборів співвласників питання про затвердження кошторису витрат на новостворене ОСББ і розміру внесків його співвласників з оформленням відповідного рішення зборів у складі загальних питань, що розглядалися установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку, не може бути самостійною підставою для визнання недійсним рішення зборів у зазначеній частині.
Форма довіреності на представництво інтересів співвласника в ОСББ
Суд: Велика Палата

Оскільки рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку оформлюються протоколом, який вчиняється в письмовій формі, то довіреність на участь у таких зборах має вчинятися в письмовій формі. Водночас обов`язкового нотаріального посвідчення такої довіреності законом не передбачено. Особливості представництва інтересів члена ОСББ в роботі його органів управління можуть визначатися статутом ОСББ
Оскарження рішення зборів ОСББ співвласником багатоквартирного будинку
Суд: Велика Палата

Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що особа, яка голосувала "за" відповідні питання порядку денного зборів ОСББ (або, отримавши можливість проголосувати, не заперечувала щодо прийняття відповідного рішення), не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, прийнятого зборами ОСББ, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах співвласників і буде таким чином вводити в оману інших співвласників, які покладалися на первісне волевиявлення цієї особи.
Зупинення судом провадження у справі після відкриття провадження за заявою про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду
Суд: Касаційний господарський суд

Приписи частини четвертої статті 354 ГПК України обумовлюють обов'язкове зупинення судом провадження у справі за заявою про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду саме обставиною надходження такої заяви після відкриття судом провадження за заявою про скасування відповідного рішення третейського суду
Тлумачення господарським судом неточностей в тексті арбітражної угоди 
Суд: Касаційний господарський суд

Господарський суд має тлумачити будь-які неточності в тексті арбітражної угоди та розглядати сумніви щодо її дійсності, чинності та виконуваності на користь її дійсності, чинності та виконуваності, забезпечуючи принцип автономності арбітражної угоди
Щодо підстав для затвердження плану досудової санації боржника та введення цієї процедури
Суд: Касаційний господарський суд

До обов'язкових умов плану досудової санації законодавцем віднесено визначення розмірів, порядку і строків погашення вимог кредиторів, які беруть участь у санації, а також заходів щодо нагляду за виконанням плану санації, що слідує із змісту абзацу третього частини другої статті 5 КУзПБ.
Невідповідність плану санації вимогам КУзПБ несе в якості негативного процесуального наслідку відмову у прийнятті заяви про затвердження плану санації господарським судом на протязі п'яти днів з дня отримання заяви про затвердження плану санації (абзаци перший, четвертий частини шостої статті 5 КУзПБ).
Щодо розгляду спорів про визнання недійсними правочинів, укладених боржником
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до частини другої статті 161 ГПК України заявами по суті справи є, зокрема, позовна заява; відзив на позовну заяву(відзив).
Згідно статті 42 КУзПБ правочини, вчинені боржником, можуть визнаватися недійсними господарським судом у межах справи про банкрутство за заявою арбітражного керуючого або кредитора.
З урахуванням цього та положень статті 7 КУзПБ, статті 161 ГПК України, заява вказана в статті 42 КУзПБ є різновидом заяв по суті справи і має розглядатися в порядку позовного провадження за правилами, передбаченими ГПК України.
Щодо підсудності розгляду заяви про забезпечення позову в майновому спорі, у якому обидві сторони перебувають у процедурах банкрутства
Суд: Касаційний господарський суд

Стаття 7 КУзПБ прямо не визначає підсудність вирішення майнового спору, сторонами якого є особи - боржники, щодо яких відкриті справи про банкрутство.
Водночас, на час відкриття провадження у справі про банкрутство майно боржника, яке перебуває в особливому правовому режимі, з різних підстав може перебувати в інших осіб, тоді як одним із завдань судової процедури розпорядження майном у справі про банкрутство боржника є захист його майна, у межах якої може здійснюватися перевірка законності та підставності передачі майна боржника іншим особам, а відтак здійснюватися заходи щодо повернення майна боржнику.
Оскільки ініціювання спору та вимоги у справі заявлені у межах виконання розпорядником майна обов'язку щодо захисту майна боржника, їх розгляд повинен здійснюватися саме в межах справи про банкрутство цього боржника, не зважаючи на те, що відповідач теж перебуває в процедурі банкрутства. Відтак, і заходи забезпечення позову у такому спорі, що застосовані згідно з оскаржуваними рішеннями хоча і щодо майна особи, яка є боржником в іншій справі про банкрутство, між тим не порушують ті вимоги підсудності, що містить норма частини чотирнадцятої статті 39 КУзПБ
Щодо визначення процесуального статусу сторін і третіх осіб у майновому спорі
Суд: Касаційний господарський суд

Зазначені у статті 7 КУзПБ спори мають розглядатися та вирішуватися судом в межах основної справи про банкрутство боржника, але у відокремленому позовному провадженні із визначенням кола учасників у такому спорі за правилами ГПК України.
Визначення процесуального статусу особи, якій пред'явлено вимогу у майновому спорі, як учасника у справі про банкрутство без надання їй статусу відповідача за вимогами ліквідатора боржника про визнання оспорюваного правочину недійсним, скасування рішення державного реєстратора, віндикацію майна та визнання права власності матиме наслідком порушення права такої особи на ефективний захист у випадку встановлення судами, зокрема пропуску позовної давності за такими вимогами за відсутності поважних причин для поновлення позивачу строку на звернення з відповідним позовом.
Щодо порядку розгляду спорів, стороною в яких є боржник (стаття 7 КУзПБ)
Суд: Касаційний господарський суд

Частина друга статті 7 КУзПБ визначає підсудність спорів одному господарському суду, який акумулює усі майнові вимоги, стороною яких є боржник.
Таким чином, розгляд усіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи.
Можливість звернення з позовом до юридичної особи, яка знаходиться в процедурі банкрутства, не пов'язується із обов'язковою наявністю у позивача, який бажає реалізувати своє право на судовий захист, статусу кредитора у справі про банкрутство. Водночас, звернення із позовом до боржника зумовлює розгляд такого позову в межах справи про банкрутство, що випливає з положень статті 7 КУзПБ.
Щодо поняття "спір про право" у розумінні частини шостої статті 39 КУзПБ
Суд: Касаційний господарський суд

Спір про право пов'язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб'єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права.
Встановлення відсутності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора є обов'язковою умовою для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника.
Заперечення боржника щодо вимог кредитора у вигляді позову (предметом якого є оспорення боржником обставин, на яких ґрунтуються вимоги кредитора), поданого ним до суду після звернення ініціюючого кредитора із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, свідчить про відсутність у такому випадку спору про право у розумінні положень частини шостої статті 39 КУзПБ.
Порядок вирішення питання про скасування рішення третейського суду та про наявність підстав для відмови у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду
Суд: Касаційний господарський суд

Установлення обставин укладення третейської угоди, її дійсності та змісту передує розгляду господарським судом вимог про скасування рішення третейського суду, а також вирішенню питання про наявність підстав для відмови у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду відповідно до ст. 355 ГПК України, ст. 56 Закону України "Про третейські суди"
Про визначення посадової особи, яка уповноважена витребувати документи при проведенні перевірки додержання законодавства про працю
Суд: Касаційний адміністративний суд

При проведенні перевірки додержання законодавства про працю, можуть бути використані документи, які надані суб`єктами господарювання на вимогу саме державного інспектора з питань праці, а не будь-яких інших осіб.
Відсутність правових підстав для включення в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії коштів на оплату листків непрацездатності
Суд: Касаційний адміністративний суд

З коштів на оплату листків непрацездатності страхові внески не відраховуються. Отже, у пенсійного органу не виникає підстав для включення таких коштів в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії.
Визначення дати виникнення права на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю військовослужбовця
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дата смерті військовослужбовця є визначальною обставиною для визначення дати виникнення у відповідних осіб права на отримання одноразової грошової допомоги.
 Закон України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та Порядок призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 No975, не визначають виключний порядок, яким чином має бути встановлено факт загибелі (смерті) військовослужбовця. Проте, підстави видачі свідоцтва про смерть не впливають на факт отримання грошової допомоги у зв`язку із загибеллю (смертю) військовослужбовця. В цьому випадку важливим є лише відомості у свідоцтві, а саме: дата смерті.
Обов’язковість укладення трудових договорів між закладами охорони здоров’я та медичними працівниками
Суд: Касаційний адміністративний суд

Заклад охорони здоров`я, який має ліцензію на надання медичної допомоги, має оформлювати трудові відносини з професійно підготовленими медичними працівниками або укладати цивільно-правові угоди з фізичними особами-підприємцями, які зареєстровані та одержали відповідну ліцензію в установленому законом порядку на надання медичної допомоги.
Чинним законодавством не передбачено можливості укладати закладу охорони здоров`я цивільно-правових угод на надання медичної допомоги з будь-якими фізичними особами.
Поновлення виплати раніше призначених (нарахованих) пенсій громадянам України, які проживають за її межами без обмеження будь-яким строком
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положення статей 122, 123 Кодексу адміністративного судочинства України (щодо строку звернення до суду та наслідків його пропуску) не підлягають застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку поновленням виплати раніше призначених (нарахованих) пенсій громадянам України, які проживають за її межами, на підставі Рішення Конституційного Суду України від 07 жовтня 2009 року No 25-рп/2009.
Зважаючи на те, що непроведення виплати пенсії таким особам відбулося з вини держави в особі її компетентних органів, поновлення виплати пенсії має проводитися без обмеження будь-яким строком.
Гарантування права на отримання одноразової грошової допомоги військовослужбовцям, які звільнились з військової служби і проживають на території держав-учасниць Співдружності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Угодою між державами-учасницями Співдружності Незалежних Держав про соціальні і правові гарантії військовослужбовців, осіб, звільнених з військової служби, та членів їхніх сімей, яка набула чинності для України 14.02.1992 та Протоколом до цієї Угоди, ратифікованим Законом України від 07.06.2001 
No 2495-ІІІ, не встановлено порядку отримання та виплати одноразової грошової допомоги, проте вказаними актами гарантується кожному військовослужбовцю, який проходив військову службу у військових частинах Збройних Сил, інших військах, військових формуваннях та органах колишнього Союзу РСР, право на отримання пільг, гарантій та компенсацій на території тієї Держави Співдружності, на якій він проживає.
Громадяни України мають право, гарантоване Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку з інвалідністю внаслідок захворювань, які пов`язані із виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії.
Особливості застосування закону, яким пом`якшено відповідальність за порушення законодавства про працю, до фізичної особи-підприємця
Суд: Касаційний адміністративний суд

Поширення принципу зворотної дії в часі на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність фізичних осіб-підприємців, можливо виключно у випадку наявності прямої вказівки про це в     законі або іншому нормативно-правовому акті.
Розмір оплати праці у святковий і неробочий день та тривалість робочого часу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Працівникам, які одержують місячний оклад, робота у святковий і неробочий день оплачується у розмірі подвійної годинної або денної ставки зверх окладу, якщо така робота провадилася понад місячну норму. У разі, залучення до роботи у святковий чи неробочий день працівників, які одержують місячний оклад, така робота оплачується у розмірі подвійної годинної або денної ставки понад оклад, лише якщо ця робота провадилась з перевищенням місячної норми робочого часу. При цьому, у разі виконання зазначеними працівниками роботи у святковий чи неробочий день, однак, у межах місячної норми робочого часу, інший день відпочинку не надається, оскільки це спричинить зменшення встановленої їм норми робочого часу.
Законодавством не встановлено єдиної норми тривалості робочого часу на рік. Ця норма може бути різною залежно від того, який робочий тиждень установлено на підприємстві (п`ятиденний чи шестиденний), яка тривалість щоденної роботи, коли встановлено вихідні дні, а тому на підприємствах, в установах і організаціях норма тривалості робочого часу на рік визначається самостійно з дотриманням вимог статей 50-53, 67 і 73 Кодексу законів про працю України.
Відсутність підстав для врахування з 01.01.2008 при перерахунку пенсії військовослужбовця, ліквідатора аварії на ЧАЕС І категорії, 10-процентної доплати до основного розміру пенсії
Суд: Касаційний адміністративний суд

З 1 січня 2008 року, стаття 13 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" не передбачає 10-процентне збільшення пенсії для військовослужбовців, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи під час проходження служби і віднесені до категорії 1, а інша норма, яка б встановлювала таку доплату, в чинному законодавстві України відсутня.
Визначення приналежності установи або закладу до установ охорони здоров'я для призначення пенсії за вислугу років особі, що працювала на посаді лікаря-бактеріолога
Суд: Касаційний адміністративний суд

При вирішенні питання щодо призначення пенсії за вислугу років особі, що працювала на посаді лікаря-бактеріолога необхідно враховувати що лише вид діяльності установи або закладу, де працювала зазначена особа, а не їх назва, визначає його приналежність до установ охорони здоров`я.
Віднесення посади "глазурувальник електрокерамічних виробів" до загальної професії "глазурувальник", зайнятість в якій дає право на пенсію за віком на пільгових умовах
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до єдиного тарифно-кваліфікаційного довідника робіт та професій робітників професія "глазурувальник" не визначена як окрема професія, а є загальною професією, тому посада "глазурувальник електрокерамічних виробів" є конкретизованою спеціалізацією та також належить до загальної професії "глазурувальник", яка віднесена до Списку No2, затвердженого постановою Ради Міністрів СРСР від 22.08.1956 No 1173.