DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про обов’язок суб’єкта господарювання забезпечити отримання кореспонденції за адресою його місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань
Суд: Касаційний адміністративний суд

Добросовісна поведінка суб`єкта господарювання передбачає забезпечення ним отримання кореспонденції за адресою його місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.
У разі невиконання цього обов`язку суб`єкт господарювання не вправі посилатися на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних наслідків.
Про ставку рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Порівняння наслідків підвищення ставок рентної плати за користування радіочастотним ресурсом для відповідних суб’єктів господарювання, зокрема для платника податків (додаткове податкове навантаження як чинник, що призводить до зменшення активів) з фіскальним та соціальним ефектом, на досягнення якого це було направлено, зокрема в частині реального забезпечення виконання функцій держави (збалансування бюджету і забезпечення видатків на оборону, соціальний захист населення в складних економічних умовах фактичної військової агресії), ― свідчить на користь висновку, що підвищення ставок рентної плати не порушило норми Конституції України, було пропорційним у відповідній ситуації щодо втручання держави у право власності платників податків, для яких був встановлений обов’язок сплатити до бюджету додаткові кошти, а також забезпечило баланс між публічними та приватними інтересами. Про вимушеність такого заходу з боку держави свідчить і така обставина, як тимчасовий характер норми пункту 1 підрозділу 9-3 розділу XX Податкового кодексу України (до 31 грудня 2020 року включно).
З ВІДСТУПОМ (уточненням)!  Щодо права Департамента архітектури та містобудування міської ради звертатися до суду з позовом про скасування рішення ДАБІ 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Департамент архітектури та містобудування міської ради, якому держава в особі Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ДАБІ України) делегувала повноваження центрального органу виконавчої влади щодо реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у галузі будівництва, зокрема щодо надання (отримання, реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, не наділений повноваженнями на звернення до суду з позовом щодо скасування рішення ДАБІ України про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки, виданого ним особі (замовнику будівництва) на виконання таких повноважень. Спір між цими суб’єктами не є компетенційним, а відтак спірне рішення не може бути перевірено адміністративним судом на відповідність критеріям ст. 2 КАС. 
СП КАС ВС  відступила від висновків, викладених колегіями суддів СП КАС ВС у постановах від 18.10.2018 у справі No 823/1004/18, від 12.02.2019 у справі No 823/1089/18, від 30.11.2020 у справі No 640/4296/20, від 09.12.2020 у справі No 640/11699/19, а також уточнила правові висновки, викладені колегіями суддів СП КАС ВС у постановах від 23.09.2020 у справі No 823/1050/18, від 22.07.2021 у справі No 500/498/19, від 23.06.2022 у справі No 818/2014/17, від 21.09.2022 у справі No 823/1002/18, від 01.11.2022 у справі No 823/1053/18 стосовно наділенням повноваженням вищезазначеного органу звертатися  до органу, наділеного функціями державного архітектурно-будівельного нагляду при здійсненні ним публічно-владних управлінських функцій щодо скасування акту індивідуальної дії, який стосується третьої особи.
З ВІДСТУПОМ! Правовий статус наказів щодо об’єктів культурної спадщини 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Накази органів місцевого самоврядування про занесення об’єктів до Переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини та накази Міністерства культури України про занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України є індивідуально-правовими актами.
СП КАС ВС відступила від висновку, викладеного колегіями суддів СП КАС ВС у постановах від 20.05.2022 у справі No 160/9717/21 та від 15.11.2022 у справі No 580/2472/21 щодо належності наказів Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Міністерства культури України до нормативно-правових актів.
Про передумови застосування пункту 6 частини п`ятої статті 27 Закону України "Про виконавче провадження"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дія пункту 6 частини п`ятої статті 27 Закону України "Про виконавче провадження", серед іншого, обумовлюється тією обставиною, що заборгованість боржника за виконавчим документом має бути предметом урегулювання відповідно до Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу".
Отже, передумовою застосування пункту 6 частини п`ятої статті 27 Закону України "Про виконавче провадження" слугує той факт, що боржник має статус суб`єкта, на якого поширюється дія Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу". Відтак сам по собі факт примусового стягнення заборгованості з боржника (оператора газорозподільної системи) автоматично не свідчить про наявність підстав для застосування пункту 6 частини п`ятої статті 27 Закону України "Про виконавче провадження".
У цьому контексті Суд зауважує, що стаття 2 Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу" визначає, що дія цього Закону поширюється на відносини із врегулювання заборгованості за придбаний у НАК "Нафтогаз України" природний газ, послуги з його розподілу і транспортування та виключно на суб`єктів ринку природного газу, що включені до Реєстру.
Про вплив присутності суб’єкта господарювання на можливість розгляду справи про порушення транспортного законодавства
Суд: Касаційний адміністративний суд

Нормами Порядку No 1567 не установлено обов`язкової присутності суб`єкта господарювання під час розгляду справи про порушення транспортного законодавства. Неявка суб`єкта господарювання не є перешкодою для розгляду такої справи та винесенню органом державного контролю постанови про накладення адміністративно-господарського штрафу.
Про обставини, які не впливають на реалізацію особою права на звільнення з підстав, передбачених частиною третьою статті 38 КЗпП України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положення частини третьої статті 38 КЗпП України не ставлять можливість звільнення працівника за цією нормою у залежність від того, чи є порушення законодавства про працю триваючими та чи поновлені права працівника після відповідних порушень.
Додатковим підтвердженням цього висновку є зміни, внесені до частини третьої статті 38 КЗпП України згідно із Законом України від 16.11.2022 No2759-IX, яким цю норму викладено в такій редакції: "Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо роботодавець не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору, чинив мобінг (цькування) стосовно працівника або не вживав заходів щодо його припинення, що підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили".
Отже, виходячи з наведених змін, ухвалення на користь працівника судового рішення у спорі про поновлення його трудових прав є радше підтвердженням відповідних обставин, а не перешкодою для звільнення працівника на підставі частини третьої статті 38 КЗпП України.
Про умови проведення повторної закупівлі у відповідності до затвердженого річного плану
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписи частини десятої статті 3 Закону No922-VIII містять заборону придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Тому, питання щодо проведення повторної закупівлі у відповідності до затвердженого річного плану необхідно вирішувати через призму оцінки змісту тендерної документації, на предмет її відповідності умовам частини другої статті 22 Закону No922-VIII.
Так, частиною другою статті 22 Закону No922-VIII установлено вимоги до тендерної документації, зокрема в частині визначення дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, яка не може передувати як даті публікування відповідного оголошення про закупівлі, так і даті опублікування річного плану або змін до нього.  
Тому, у разі, якщо закупівля була передбачена річним планом, проте не відбулася, то в таких випадках, зокрема, необхідно змінити кінцевий строк подання тендерних пропозицій, у разі, якщо план не змінювався. Лише після таких дій замовник може здійснити таку закупівлю повторно, відповідно до установленого Законом No922-VIII порядку, оскільки етап розробки та затвердження тендерної документації є наступним, після публікації річного плану. Іншої процедури Законом No922-VIII не передбачено.
Підсумовуючи наведене Верховний Суд дійшов висновку, що дата затвердження тендерної документації, не може передувати даті оприлюднення річного плану або змін до нього, так як всі інші процедури, що безпосередньо стосуються проведення самих торгів, можливі лише після оприлюднення цього плану (змін до нього) в системі закупівель.
Про критерії, з наявністю яких дитині встановлюється інвалідність підгупи А
Суд: Касаційний адміністративний суд

Текстуальний виклад частини сьомої статті 7 Закону No 2961-IV, абзаців третього, четвертого пункту 21 Порядку No 917 дозволяє виснувати, що встановлення категорії "дитина з інвалідністю підгрупи А" пов`язується із сукупністю (поєднанням) двох критеріїв (умов): порушенням у дитини функцій організму III і IV ступеня їх вираження і обмеженням життєдіяльності будь-якої категорії II, III і IV ступеня їх вираження.
Відсутність одного з цих критеріїв (тобто коли ступені вираження порушень за обома названими параметрами не відповідають тим, які зазначені в абзаці четвертому пункту 21 Порядку No 917) перешкоджає встановленню дитині інвалідності підгрупи А.
Про те, яким чином визначається ступінь порушення функцій організму дитини
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз норм Порядку No 917 дає підстави вважати, що результати комплексного оцінювання показників, що характеризують стійкі порушення функцій організму дитини (відповідно до класифікації основних видів порушень функцій організму дитини), не визначають (не диктують, не нав`язують) результати комплексної оцінки показників, що характеризують рівень обмеження основних категорій життєдіяльності (відповідно до класифікації основних категорій життєдіяльності і ступені вираження обмежень таких категорій). Остання визначається на основі оцінювання відхилення основних категорій життєдіяльності від норми, що відповідає певному періоду (віку) біологічного розвитку дитини (пункт 18 Порядку No 917), а не на підставі визначеного дитині ступеня вираження порушень функцій організму.
Наведене не слід розуміти так, що порушення функцій організму не впливають на життєдіяльність дитини, але, за правилами Порядку No 917, визначення ступенів вираження порушень за обома названими параметрами є результатом огляду і медико-соціальної експертизи за різними (самостійними) класифікаціями.
Про умови реалізації особою права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право на повторне звернення з апеляційною скаргою після її повернення не є абсолютним й окрім його реалізації без зайвих зволікань, скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які об`єктивно не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.
Та обставина, що повернення апеляційної скарги не позбавляє повторного звернення до апеляційного суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього.
Суд касаційної інстанції враховує, що попереднє звернення з апеляційною скаргою та її повернення, а також несплата судового збору, що підлягав сплаті за подання апеляційної скарги, не є об`єктивно непереборними обставинами, такими, що не залежать від волевиявлення особи та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою і в жодному разі не дають право державному органу у будь-який необмежений час після спливу строку на апеляційне оскарження реалізувати право на апеляційне оскарження судового рішення.
Про вимоги до завірення тендерної документації на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз пункту 3 Порядку No 1082 у системному зв`язку з пунктом 23 частини першої статті 1, частини другої статті 18 та пункту 12 частини другої статті 23 Закону України "Про електронні довірчі послуги" дає підстави для висновку, що у разі розміщення  тендерної документації на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, такі документи повинні бути завірені виключно кваліфікованим електронним підписом (КЕП) посадової особи замовника. Невиконання цієї умови є порушенням вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону No 922-VIII.
Наслідки встановлення фальшивості (невідповідності дійсності) договору, який містив арбітражне застереження
Суд: Касаційний цивільний суд

Встановлення фальшивості договору (невідповідності дійсності), який містив арбітражне застереження, автоматично свідчить про невідповідність дійсності й викладеного в договорі арбітражного застереження. У цьому випадку принцип автономності арбітражного застереження не має правового значення, оскільки увесь документ є фальшивим.
Наслідки укладення арбітражної угоди : позитивний і негативний ефект
Суд: Касаційний цивільний суд

Арбітражна угода має позитивний і негативний ефект: вона зобов’язує сторони передавати спори в арбітраж і надавати складу арбітражу компетенцію щодо спорів, охоплених арбітражною угодою (позитивний ефект). Якщо виникає спір, який належить до обсягу арбітражної угоди, будь-яка зі сторін може передати його на розгляд складу арбітражу. З іншого боку, арбітражна угода перешкоджає сторонам у спробах вирішити їхні спори в суді (негативний ефект). 
Уклавши арбітражну угоду, сторони визначили інший обов’язковий для них порядок реалізації належних їм прав застосування судових засобів правового захисту, саме в певному (або певних) міжнародному комерційному арбітражеві. Сторона, яка уклала арбітражну угоду, не може ігнорувати такі її умови і замість обраного арбітражу звернутися до суду держави, який був би компетентним вирішити спір у разі неукладення між сторонами такої арбітражної угоди.
Наслідки відсутності між сторонами угоди про склад арбітрів для дійсності арбітражної угоди
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність між сторонами угоди про склад арбітрів не впливає на дійсність арбітражної угоди і не виключає можливість сторін узгодити кандидатуру одноособового арбітра
Щодо дійсності арбітражного застереження, яке не містить місцезнаходження арбітражу, складу арбітрів, місця проведення засідання арбітражного суду, мови арбітражного провадження
Суд: Касаційний цивільний суд

Арбітражне застереження, яке не містить погодженого між сторонами місцезнаходження арбітражу, складу арбітрів, місця проведення засідання арбітражного суду, мови арбітражного провадження, відповідно до статей 203, 215 ЦК України та Закону України "Про міжнародний комерційний арбітраж" не є нікчемним у силу вимог закону.
Про віднесення конкурсної комісії до суб’єктів владних повноважень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз положень Порядку проведення конкурсу та призначення на посаду керівників установ природно-заповідного фонду, що належать до сфери управління Міністерства екології та природних ресурсів України дає підстави для висновку, що конкурсна комісія є уповноваженим суб`єктом з питань допуску до участі у конкурсі на зайняття вакантної посади керівника установи природно-заповідного фонду, його проведення та прийняття рішення за результатами такого, тобто є суб`єктом владних повноважень, на дії якого поширюються вимоги, встановлені статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Про обов’язок боржника за рішенням суду про встановлення побачення з дитиною та вплив на цей обов’язок встановлення судом нового порядку участі одного з батьків у вихованні дитини
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавець у частині першій статті 64-1 Закону України "Про виконавче провадження" визначив, що виконання рішення про встановлення побачення з дитиною полягає у забезпеченні боржником побачень стягувача з дитиною в порядку, визначеному рішенням.
Буквальний і цільовий способи тлумачення цієї норми дають Верховному Суду підстави для висновку, що рішення про встановлення побачення з дитиною покладає на боржника обов`язок забезпечити такі побачення.
Водночас зазначення у судовому рішенні (виконавчому листі) присуду суду про зміну порядку участі одного з батьків у вихованні дитини і встановлення нового порядку такої участі не може свідчити про те, що боржник за цим рішенням не має жодних обов`язків. Також указане не може свідчити про те, що виконання цього рішення не передбачає застосування заходів примусового виконання рішень.
Можливість зміни місцезнаходження МКАС при ТПП України сторонами або арбітражним судом
Суд: Касаційний цивільний суд

Ні сторони, ні арбітражний суд не можуть змінити місцезнаходження МКАС при ТПП України. При цьому місце арбітражу слід відрізняти від місця слухань, щодо яких сторони можуть прямо домовитись про їх проведення поза місцезнаходженням МКАС.
Про наслідки висловлення недовіри сільському голові в аспекті чинності його повноважень на цій посаді
Суд: Касаційний адміністративний суд

Висловлення недовіри сільському голові без припинення його повноважень не зумовлювало необхідності визначати тимчасово виконуючого обов`язків сільського голови. У випадку прийняття сільською радою лише рішення про висловлення недовіри сільському голові повноваження такої посадової особи формально не припиняються.
Про можливість проведення пленарних засідань у змішаному форматі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Чинним законодавством не заборонено проводити пленарні засіданні районної ради з урахуванням участі у них частини депутатів у режимі відеоконференції, а частини в залі засідань.
Наслідки переходу права вимоги за основним договором для чинності арбітражної угоди
Суд: Касаційний цивільний суд

Арбітражна угода є чинною для її сторін, і навіть перехід права вимоги за основним договором не впливатиме на дійсність і чинність самої арбітражної угоди для цих сторін
Про можливі розбіжності у часі між виявлення факту (дії, бездіяльності) та виявленням дисциплінарного проступку у діях державного службовця 
Суд: Касаційний адміністративний суд

День виявлення факту (дії, бездіяльності) та день виявлення у діях державного службовця дисциплінарного проступку можуть не збігатися у часі.
Водночас необхідно мати на увазі, що Закон прямо не передбачає продовження граничного терміну для застосування дисциплінарного стягнення, що обчислюється з дня виявлення проступку, у зв`язку з проведенням службового розслідування в самому органі (установі), перевірки правоохоронними органами, а також у зв`язку з порушенням кримінальної справи, проведенням попереднього розслідування.
Однак, керівник державної служби, який в силу приписів частини першої статті 63 Закону No 889-VIII несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності, має довести чому, дізнавшись про факт (дію), він зміг виявити дисциплінарний проступок у діях державного службовця лише за збігом певного часу.
Наслідки закінчення строку дії укладеного між сторонами договору для чинності і виконуваності включеної до нього арбітражної угоди (арбітражного застереження)
Суд: Касаційний цивільний суд

Закінчення строку дії укладеного між сторонами договору не впливає на дійсність, чинність і виконуваність включеної до нього арбітражної угоди у вигляді арбітражного застереження.
Питання, які підлягають з’ясуванню судом перед вжиттям заходів забезпечення позову у справі, яку розглядає МКАС
Суд: Касаційний цивільний суд

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову у справі, яку розглядає МКАС, суду необхідно пересвідчитись, що між сторонами дійсно існує спір, який розглядається в міжнародному комерційному арбітражі, та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.
Необхідна умова для вжиття заходів забезпечення позову відповідно до частини третьої статті 149 ЦПК України
Суд: Касаційний цивільний суд

 Відповідно до частини третьої статті 149 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути вжиті за заявою сторони лише у справі, яка вже передана на розгляд міжнародного комерційного арбітражу.
Майно, щодо якого судом можуть вживатися заходи забезпечення позову
Суд: Касаційний цивільний суд

Заходи забезпечення позову можуть вживатися судом лише щодо майна, яке належить саме боржнику у справі.
Особливості регулювання статтею 477 ЦПК України питання застосування заходів забезпечення позову при розгляді судом заяви про визнання та надання дозволу на примусове виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу
Суд: Касаційний цивільний суд

Положення частини третьої статті 477 ЦПК України поширюються на випадки застосування заходів забезпечення позову в разі подання до державного суду заяви про визнання та надання дозволу на примусове виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу. 
Норма абзацу 2 частини третьої статті 477 ЦПК України відсилає не тільки до статей 149–153 ЦПК України, які регулюють питання застосування судом заходів забезпечення позову, а до всієї глави 10 розділу І ЦПК України, яка, у тому числі, містить процесуальні норми щодо підстав та порядку скасування заходів забезпечення позову (стаття 158 ЦПК України).
Допит особи, яка набула статусу потерпілого, за правилами допиту свідка не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства
Суд: Касаційний кримінальний суд

Допит потерпілого і допит свідка процедурно відрізняється лише обсягом попередження про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання суду або за відмову від давання показань (у разі допиту свідка) та за завідомо неправдиві показання (у разі допиту потерпілого). Допит потерпілого в суді проводиться з дотриманням правил, передбачених КПК для допиту свідка, а тому допит особи, яка набула статусу потерпілого, за правилами допиту свідка хоч і є недотриманням вимог КПК, однак не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.
Щодо розгляду справ про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, який було розпочато судами першої інстанції за правилами ЦПК України, що діяли до 15 грудня 2017 року 
Суд: Касаційний цивільний суд

Справи про визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу, розгляд яких розпочали суди першої інстанції за правилами ЦПК України, що діяли до 15 грудня 2017 року, мають завершити розглядати суди цієї інстанції. Відповідно, судами апеляційної інстанції щодо перегляду рішень, ухвалених судами першої інстанції, є апеляційні суди, а не Верховний Суд.
Вказівка на різний склад суду та різні висновки по суті вимог в резолютивній і мотивувальній частинах ухвали апеляційного суду, як підстава для скасування судового рішення. Порушення судом вимог ч. 2 ст. 379 та ч. 2 ст. 412 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо в резолютивній і мотивувальній частинах ухвали апеляційного суду містяться вказівки на різний склад суду та різні висновки по суті вимог апеляційних скарг учасників провадження, то це є підставою для скасування цього судового рішення.
Апеляційний суд, який не здійснив жодних дій для повідомлення засудженого про розгляд питання щодо виправлення описки в судовому рішенні та не зазначив останнього в переліку осіб, яким апеляційний суд мав повідомити про судове засідання щодо виправлення описки, порушив вимоги ч. 2 ст. 379 та ч. 2 ст. 412 КПК.