DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Юрисдикція спору про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за позовом особи, щодо якої порушено справу про банкрутство, який виник після 21 жовтня 2019 року
Суд: Велика Палата

Спір про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за позовом особи, щодо якої порушено справу про банкрутство, який виник після 21 жовтня 2019 року, як майновий спір боржника підлягає розгляду в межах провадження у справі про банкрутство в господарському судочинстві.
Застосування ст. 7 КУзПБ та ст. 20 ГПК України при визначення юрисдикції у справах про банкрутство
Суд: Велика Палата

КУзПБ та ГПК України є нормативними актами рівної юридичної сили – процесуальними законами, які мають визначену законодавцем сферу правового регулювання. У разі колізії норм між статтею 7 КУзПБ та статтею 20 ГПК України повинні застосовуватися ті процесуальні норми, які прийняті пізніше
Умови правомірності необхідної оборони. Обставини, що свідчать про наявність умислу на спричинення смерті потерпілому.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Умовою правомірності необхідної оборони є вчинення особою такого діяння, характер та об’єктивні прояви якого вказують на досягнення ним того ступеня суспільної небезпеки, який притаманний злочину (кримінальному правопорушенню).
За відсутності суспільно небезпечного посягання з боку потерпілого та даних про використання ним під час сварки предметів або зброї, застосування яких могло створити реальну загрозу для життя або здоров’я обвинуваченого, цілеспрямоване використання нею ножа і завдання ним удару у життєво важливий орган, свідчить про наявність умислу на спричинення смерті потерпілому.
Обставини, що виключають стан необхідної оборони. Умови виникнення стану необхідної оборони в особи, яка спровокувала насильство.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан необхідної оборони не виникає у разі, коли особа, яка спричинила шкоду здоров’ю потерпілого, сама спровокувала насильство, зокрема у процесі бійки, учасники якої застосовують один до одного насильство. Такий стан необхідної оборони може виникнути в особи, яка спровокувала насильство, лише у разі, коли ступінь спровокованого насильства очевидно перевищує той, який особа могла передбачити (наприклад, якщо в ситуації обопільної бійки один з учасників застосує або виявить намір застосувати значно вищий ступінь насильства, зброю або до його насильницьких дій приєднаються інші особи).
Обопільне застосування помірного фізичного насильства, що виключає стан необхідної оборони
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан необхідної оборони виключається у разі обопільного застосування помірного фізичного насильства (висловлювання в образливій формі, вимагання грошей, прояви агресії тощо) як з боку потерпілого, так і з боку обвинуваченого під час конфлікту між ними та за відсутності одностороннього посягання (побиття чи нанесення ударів) з боку потерпілого.
Відсутність стану необхідної оборони. Неспіврозмірність застосування ножа обвинуваченим, особою з інвалідністю, у відповідь на удар долонею потерпілого.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан здоров'я потерпілого порівняно з обвинуваченим, особою з обмеженими фізичними можливостями, не свідчить про існування суспільно небезпечного посягання з боку потерпілого. Застосування ножа обвинуваченим, особою з інвалідністю, у відповідь на удар долонею потерпілого є неспіврозмірним та виключає наявність у нього стану необхідної оборони.
Виникнення стану необхідної оборони під час захисту від протиправного посягання групи осіб, які застосували насильство
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі захисту особи від протиправного посягання групи осіб, які застосували до неї насильство, спричинення смерті одному з них і легких тілесних ушкоджень іншому, вважається вчиненим у стані необхідної оборони.
Заподіяння тяжких тілесних ушкоджень нападнику у стані необхідної оборони
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо потерпілий зазнав у своєму будинку нападу та насильства, будучи фізично слабшим від нападника, протиправні дії якого були тривалими та супроводжувались погрозами вбивством, і при цьому потерпілому були заподіяні тілесні ушкодження середньої тяжкості, враховуючи, що останній намагався уникнути побиття шляхом втечі в будинок, але це не зупинило нападника і той продовжив наносити удари, зайшовши до нього в будинок, то завдання тяжких тілесних ушкоджень нападнику вважається вчиненим у стані необхідної оборони.
Відсутність стану необхідної оборони у разі заподіяння потерпілому удару в область серця після припинення ним посягання та за відсутності загрози життю і здоров`ю обвинуваченого
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан необхідної оборони існує лише протягом суспільно небезпечного посягання та за умови необхідності негайного відвернення або припинення такого посягання. 
За умови підготовки обвинуваченим вогнепальної зброї та здійснення пострілів у життєво важливі органи неозброєної групи осіб після припинення ними заподіяння легких тілесних ушкоджень потерпілому та за відсутності будь-яких насильницьких дій щодо винного – стан необхідної оборони не виникає.
У разі застосування ножа, відібраного у потерпілого під час бійки, та заподіяння останньому удару в область серця після припинення ним посягання та за відсутності загрози життю та здоров`ю обвинуваченого – стан необхідної оборони в його діях виключається.
Межі необхідної оборони не перевищено. Заподіяння смерті особі ударом ножа з метою захисту від незаконного проникнення до житла і протиправного посягання з боку нападників (групи осіб)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час необхідної оборони особа, яка захищається, повинна додержуватися визначеної межі, завдаючи шкоду тому, хто посягає, не допускаючи перевищення меж необхідної оборони. У ч. 5 ст. 36 КК передбачаються винятки із цього правила: напад озброєної особи; напад групи осіб; протиправне насильницьке вторгнення у житло чи інше приміщення. У таких випадках шкода, заподіяна особі, яка посягає, не обмежена ніякими межами, включаючи позбавлення життя того, хто посягає.
Заподіяння смерті особі ударом ножа з метою захисту від незаконного проникнення до житла і протиправного посягання з боку нападників (групи осіб), що створювало реальну загрозу заподіяння шкоди життю та здоров’ю особи, яка захищалась, виключає кримінальну відповідальність відповідно до ч. 5 ст. 36 КК.
Спричинення у стані необхідної оборони смерті озброєній особі, яка нападала на території домоволодіння особи, яка захищалась. Умисний характер дій особи у стані необхідної оборони
Суд: Касаційний кримінальний суд

Спричинення особою шляхом пострілу з мисливської рушниці смерті озброєному нападнику з метою недопущення повторного насильства з його боку, який наближався до особи на території її домоволодіння, не тягне за собою кримінальну відповідальність з огляду на положення ч. 5 ст. 36 КК.
Хоча дії особи у стані необхідної оборони і носять умисний характер, оскільки особа передбачає настання наслідку (у цьому випадку – смерті) і бажає або свідомо припускає їх настання, однак вони не визнаються законом суспільно небезпечними, що виключає протиправність діяння.
Заподіяння у стані необхідної оборони тяжких тілесних ушкоджень одному з учасників групи під час нападу 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заподіяння тяжких тілесних ушкоджень одному з учасників групи під час нападу з метою захисту охоронюваних законом прав та інтересів особи, яка захищається, шляхом заподіяння тому, хто посягає, шкоди необхідної і достатньої за обставин, коли така поведінка особи мала захисний характер і спровокована небажанням групи осіб протягом всього часу конфлікту припинити протиправні дії, свідчить про стан необхідної оборони у особи в момент нападу та є підставою для закриття кримінального провадження у зв’язку з відсутністю в діянні такої особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК.
Момент, з якого межі населеного пункту вважаються встановленими
Суд: Касаційний адміністративний суд

Межі населеного пункту вважаються встановленими, а органи місцевого самоврядування набувають права розпоряджатися земельними ділянками, які відповідно до розроблених проектів щодо встановлення меж відповідної сільської, селищної, міської ради включаються до їх територій, після встановлення (винесення) меж території населеного пункту в натуру (на місцевість), закріплення меж території межовими знаками та внесення відомостей про земельну ділянку до державного земельного кадастру, якщо межі населеного пункті не були встановлені/змінені у іншому порядку передбаченому законодавством, яке діяло на час утворення населеного пункту, його розбудови та/ або зміни меж. Тобто, відповідний орган місцевого самоврядування набуває права розпоряджатися земельними ділянками після встановлення межі населеного пункту в натурі.
Відсутність ознак офіційного документа та складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Декларація про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги, складена окремим громадянином, котрий не займається професійною чи службовою діяльністю, щоб вимагало складання (видання чи посвідчення) ним такого документа, та яка не видається чи посвідчується повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об’єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, не містить ознак офіційного документа.
Використання завідомо підробленого документа, який не містить ознак офіційного, не утворює складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК.
Обов’язок складання державною мовою апеляційних і касаційних скарг особами, які мають право на оскарження судових рішень. Повернення апеляційної скарги, складеної неукраїнською мовою.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Апеляційні та касаційні скарги осіб, які мають право на оскарження судових рішень, повинні бути викладені державною мовою.
Якщо апеляційна скарга, подана в порядку статей 422, 422-1 КПК, складена іноземною мовою, положення ст. 398, частин 1, 2, п. 1 ч. 3 ст. 399 КПК до такої скарги не застосовуються. У цьому разі суд апеляційної інстанції повертає апеляційну скаргу, складену неукраїнською мовою, особі, яка її подала.
Відшкодування процесуальних витрат у разі закриття кримінального провадження у зв’язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо особа звільняється від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК у зв’язку із закінченням строків давності, то процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов’язані зі здійсненням кримінального провадження, в тому числі й витрати на проведення експертизи, не стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрито на цій підставі, а відносяться на рахунок держави, окрім витрат, пов’язаних, зокрема, із залученням експерта стороною захисту.
Відсутність підстав для зупинення або переривання перебігу строку давності, які передбачені частинами 2 і 3 ст. 49 КК, у разі ненадання обвинуваченим документального підтвердження причин неявки на одне із судових засідань
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ненадання обвинуваченим документального підтвердження причин неявки на одне із судових засідань суду апеляційної інстанції не може свідчити про його систематичне та цілеспрямоване ухилення від суду та служити підставами для зупинення або переривання перебігу строку давності, які передбачені частинами 2 і 3 ст. 49 КК.
Встановлення судами обставин, які підтверджують або спростовують те, що дії обвинуваченого були спрямовані на відвернення насильницького протиправного вторгнення в його житло
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо обвинувачений після конфлікту з потерпілим, який перебував у стані алкогольного сп’яніння, заподіяв останньому тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили його смерть після того, як потерпілий вночі проник в його будинок та почав застосовувати насильство, то судам належить встановлювати обставини, які підтверджують або спростовують те, що дії обвинуваченого були спрямовані на відвернення насильницького протиправного вторгнення в його житло. Вказаний аспект є ключовим для належного вирішення питання про те, чи перебували його дії в межах необхідної оборони як обставини, яка виключає кримінальну протиправність діяння, або виходили за її межі.
Спричинення середньої тяжкості тілесних ушкоджень у стані необхідної оборони
Суд: Касаційний кримінальний суд

Обвинувачений, який у відповідь на насильство, що було застосоване потерпілим до його дружини, наніс останньому удар, спричинивши середньої тяжкості тілесні ушкодження, перебував у стані необхідної оборони з огляду на поведінку потерпілого, який не реагував на зауваження сусідів та землевпорядника і безпричинно застосував фізичну силу до дружини обвинуваченого, що давало підстави останньому реально сприймати його поведінку як таку, що загрожує здоров’ю його близької людини, миттєва реакція обвинуваченого на ситуацію та завдання потерпілому удару відразу після протиправних дій останнього, наявність в обвинуваченого мети захистити свою дружину, яка зазнала фізичного впливу від потерпілого, а не помститися йому через неприязні стосунки.
Обставини, що підлягають встановленню при кваліфікації дій особи за ч. 2 ст. 121 КК. Кваліфікація дій за відсутності спільних узгоджених дій групи осіб щодо спричинення тілесних ушкоджень потерпілому.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кваліфікуючи дії декількох осіб, учасників бійки, за ч. 2 ст. 121 як умисне тяжке тілесне ушкодження, вчинене групою осіб, що спричинило смерть потерпілого, необхідно встановити, що ці особи діяли спільно з метою спричинення єдиного злочинного результату. Якщо учасники бійки не вчиняли спільних узгоджених дій стосовно потерпілого, а спричинили йому окремими розрізненими діями різного ступеня тяжкості тілесні ушкодження, то їх дії необхідно кваліфікувати за спричинення потерпілому тих тілесних ушкоджень, які кожен з них безпосередньо заподіяв.
Право прокурора на касаційне оскарження судових рішень у частині вирішення цивільного позову
Суд: Касаційний кримінальний суд

Прокурор не належить до учасників кримінального провадження, щодо яких встановлюються межі касаційного оскарження (ст. 425 КПК). Прокурор має право оскаржувати у касаційному порядку судові рішення у частині вирішення цивільного позову, якого прокурор не заявляв (п. 6 ч. 1 ст. 425 КПК).
Нікчемність заповіту, складеного з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення
Суд: Касаційний цивільний суд

Тільки у разі наявності фізичних вад у заповідача, які позбавляють його можливості прочитати заповіт, посвідчення заповіту відбувається лише при свідках. І саме в цьому разі недотримання такої вимоги щодо порядку посвідчення заповіту відповідно до частини першої статті 1257 ЦК України має наслідком нікчемність заповіту.
Можливість усунення від права на спадкування особи, яка померла
Суд: Касаційний цивільний суд

Оскільки цивільну правоздатність має лише фізична особа, яка є живою, усунути від права на спадкування особу, яка на момент подання відповідного позову вже померла, є неможливим, оскільки її цивільна правоздатність вже припинилась.
Безумовний характер прийняття спадщини
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення статті 1268 ЦК України дозволяє стверджувати, що прийняття спадщини має безумовний характер. Це означає, що приймаючи спадщину, спадкоємець не може обумовити правові наслідки цього правочину з настанням певної обставини. Тому спадкоємець не може обумовити прийняття спадщини прийняттям чи неприйняттям спадщини іншими спадкоємцями; не можна прийняти частину спадщини, а від решти відмовитись; так само не допускається прийняття лише спадкових активів з відмовою від пасивів (боргів) спадкодавця.
Щодо оспорювання свідоцтва про право на спадщину
Суд: Касаційний цивільний суд

У приватному праві не передбачено нікчемності для свідоцтва про право на спадщину. В ЦК України закріплено тільки можливість пред`явити позовну вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину. Заявляти вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину може будь-яка особа, цивільні права чи інтереси якої порушені видачею свідоцтва про право на спадщину. Тобто, оспорювання свідоцтва про право на спадщину відбувається тільки за ініціативою заінтересованої особи шляхом пред`явлення вимоги про визнання його недійсним (позов про оспорювання свідоцтва).
Серед переліку вимог, на які відповідно до закону позовна давність не поширюється, немає вимоги про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину.
Факт видачі спадкоємцю свідоцтва про право власності в порядку спадкування на спадкове майно, право на яке має інший спадкоємець, або видача свідоцтва особі, яка не має прав на спадщину, доводить порушення прав та інтересів особи і саме тому перебіг позовної давності необхідно пов`язувати із фактом видачі свідоцтва про право на спадщину другому із спадкоємців (чи особі, яка не є спадкоємцем), а у разі якщо особа, права та інтереси якої порушені видачою такого свідоцтва, доведе, що про існування такого свідоцтва, яким порушуються його права, йому стало відомо пізніше, то перебіг позовної давності варто пов’язувати саме з таким моментом.
Факт неотримання позивачем свідоцтва про право на спадщину та невизначення законодавцем строку, протягом якого спадкоємець має оформити свої спадкові права, не може підтверджувати, що у такого спадкоємця не виникло право на позов, оскільки видача свідоцтва про право на спадщину іншому із спадкоємців (чи особі, яка не є спадкоємцем) перешкоджає завершенню оформлення своїх спадкових прав другому із спадкоємців, який не отримав свідоцтва про право на спадщину, а отже обґрунтовує виникнення у цього спадкоємця права на позов у матеріально-правовому аспекті.
Обов'язок батька за походженням утримувати дитину, усиновлену іншим чоловіком
Суд: Касаційний цивільний суд

Сімейне законодавство України не передбачає обов`язку батька за походженням, чия дитина усиновлена іншим чоловіком, утримувати таку дитину до досягнення нею повноліття.
Обчислення початку перебігу позовної давності у справах про поділ спільного майна подружжя, шлюб якого розірвано
Суд: Касаційний цивільний суд

Початок перебігу позовної давності у справах про поділ спільного майна подружжя, шлюб якого розірвано, обчислюється не з дати ухвалення постанови державного органу реєстрації актів цивільного стану чи з дати набрання рішенням суду законної сили, а від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності.
Згода батька дитини на використання донорських ембріонів як необхідна умова для виникнення у нього прав та обов’язків щодо дитини, яка народилася за допомогою методів допоміжних репродуктивних технологій 
Суд: Касаційний цивільний суд

Згода батька дитини на використання в лікуванні безпліддя донорських ембріонів має фундаментальне значення для виникнення в нього батьківських прав та обов’язків щодо дитини, яка народилася за допомогою методів допоміжних репродуктивних технологій, адже така методика лікування виключає будь-яку кровну спорідненість його з дитиною, що в разі непоінформування та незгоди батька стосовно застосування таких методів є підставою для виключення відомостей про батька дитини з актового запису про її народження.
Відсутність підстав для застосування Закону України "Про амністію у 2011 році" до матері, якій було пред’явлено підозру у незаконному переправленні через державний кордон України своєї малолітньої дитини
Суд: Касаційний кримінальний суд

Звільнення від кримінальної відповідальності на підставі Закону України "Про амністію у 2011 році" матері, якій було пред’явлено підозру у незаконному переправленні через державний кордон України своєї малолітньої дитини з використанням підробленого дозволу батька на право виїзду дитини за кордон у супроводі матері, без з’ясування питання про те, чи посягає вчинене нею правопорушення на охоронювані інтереси малолітньої дитини, не ґрунтується на вимогах закону.
Введення контрактної форми трудового договору замість строкового трудового договору
Суд: Касаційний цивільний суд

Введення контрактної форми трудового договору замість строкового трудового договору є зміною істотних умов праці.
Звільнення за прогул працівника, для якого було запроваджено ненормований робочий день
Суд: Касаційний цивільний суд

Працівник, для якого під час прийняття його на роботу було запроваджено ненормований робочий день, не може бути звільнений із займаної посади за прогул тільки з тієї підстави, що його не виявлено на його робочому місці без доведення того, що в цей час він не виконував свої трудові функції, безпосередньо передбачені його трудовим договором та посадовою інструкцією.
Щодо обсягу поновлення прав особи, яка проживала та була зареєстрована в домоволодінні без зазначення конкретного будинку або кімнати в ньому
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі порушення житлових прав особи, яка проживала та була зареєстрована в домоволодінні без зазначення конкретного будинку або кімнати в ньому, такі права підлягають поновленню саме в такому ж обсязі.
Поновлення відносин оренди у разі направлення орендарем земельної ділянки пропозиції про продовження договору оренди землі 
Суд: Касаційний цивільний суд

Направлення орендарем земельної ділянки пропозиції про продовження договору оренди землі не є безумовною підставою для поновлення відносин оренди між сторонами в разі відсутності волевиявлення орендодавця на продовження договору оренди.
Наслідки несплати землекористувачем за договором емфітевзису земельного податку 
Суд: Касаційний цивільний суд

Несплата землекористувачем земельного податку (сплату якого чинним законодавством покладено на власника земельної ділянки) не свідчить про істотні порушення умов договору емфітевзису й не є підставою для розірвання такого договору.
Право продавця частки у праві спільної часткової власності на вибір покупця між іншими співвласниками 
Суд: Касаційний цивільний суд

Продавець має право вибору покупця між іншими співвласниками цього майна, які виявили бажання його придбати, на власний розсуд, водночас правило переважного права купівлі в цьому випадку не застосовується.
Поділ недобудованого житлового будинку, який перебуває в спільній частковій власності сторін
Суд: Касаційний цивільний суд

Нерухоме майно, яке перебуває в спільній частковій власності сторін, може бути об’єктом поділу в натурі, якщо позначений на плані недобудований житловий будинок є складовою частиною спірного домоволодіння та інформація про нього внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Позасудове врегулювання спору як підстава для припинення подальших вимог іпотекодержателя до боржника
Суд: Касаційний цивільний суд

Позасудове врегулювання спору припиняє будь-які подальші вимоги іпотекодержателя щодо виконання боржником основного зобов’язання.
Виконання робіт до моменту підписання договору як підстава для оплати фактично виконаних робіт 
Суд: Касаційний цивільний суд

Сам по собі факт виконання робіт до моменту підписання договору може бути підставою для сплати фактично виконаних робіт.
Відшкодування моральної шкоди внаслідок протиправного тримання особи як підозрюваного в металевому ґратчастому, а не скляному загородженні у залі судового засідання
Суд: Касаційний цивільний суд

Протиправне тримання підозрюваного в металевому ґратчастому, а не скляному загородженні для тримання обвинувачених (підсудних) у залі судового засідання є порушенням статті 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та свідчить про заподіяння особі моральної шкоди, що підлягає відшкодуванню.
Стягнення інфляційних втрат від знецінення суми застави, внесеної особою, щодо якої застосовано запобіжний захід у кримінальному провадженні 
Суд: Касаційний цивільний суд

Закон України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" не передбачає стягнення інфляційних втрат від знецінення суми застави, внесеної особою, щодо якої застосовано запобіжний захід у кримінальному провадженні, а також оплати банківських послуг при внесенні та поверненні суми застави.