DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Юрисдикція спору щодо включення особи до реєстру вкладників для відшкодування коштів за рахунок ФГВФО, що прямо пов'язаний з виконанням позивачкою інших зобов'язань перед цим банком (умов кредитного договору)
Суд: Велика Палата

Спір щодо включення особи до реєстру вкладників для відшкодування коштів за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що прямо пов'язаний з виконанням позивачкою інших зобов'язань перед цим банком (умов кредитного договору), не є публічно-правовим та підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спорів щодо включення кредиторських вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів і стягнення за договором банківського вкладу коштів, що перевищують граничну суму відшкодування
Суд: Велика Палата

Спір щодо включення вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів і про стягнення за договором банківського вкладу коштів, що перевищують граничну суму відшкодування, є приватноправовим і залежно від суб'єктного складу має розглядатися за правилами цивільного чи господарського судочинства. Фонд (його уповноважена особа) у таких правовідносинах виконує не владні управлінські функції, а здійснює представництво інтересів банку-відповідача як сторони відповідного договору.
Юрисдикція спорів щодо  включення вимог спадкоємця вкладника банку до реєстру акцептованих вимог кредиторів 
Суд: Велика Палата

Спори стосовно включення вимог спадкоємця вкладника банку до реєстру акцептованих вимог кредиторів цього банку мають приватноправовий характер і повинні розглядатися за правилами цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо стягнення з ФГВФО сум депозитів, нарахованих, але не виплачених процентів за депозитами, 3 % річних й інфляційних втрат, якщо прострочення виплати коштів допустив банк до запровадження у ньому тимчасової адміністрації
Суд: Велика Палата

Спір за позовами фізичних осіб щодо стягнення з ФГВФО сум депозитів, нарахованих, але не виплачених процентів за депозитами, 3 % річних й інфляційних втрат, якщо прострочення виплати коштів допустив банк до запровадження у ньому тимчасової адміністрації, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору, пов’язаного зі звільнення працівників, прийнятих на роботу для забезпечення процедури виведення неплатоспроможного банку з ринку чи його ліквідації, та звільнених у зв’язку із закінченням строку трудового договору
Суд: Велика Палата

Спір за позовом особи, прийнятої на роботу для забезпечення процедури виведення неплатоспроможного банку з ринку чи його ліквідації та звільненої у зв’язку із закінченням строку трудового договору, до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та його уповноваженої особи про поновлення на роботі, стягнення грошової компенсації, середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди є пов’язаним із захистом трудових прав, а тому має розглядатись у порядку цивільного судочинства
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи до банку, від імені якого діє уповноважена особа ФГВФО, про визнання його вкладником банку за договором банківського вкладу
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фізичної особи до банку, від імені якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання його вкладником банку за договором банківського вкладу та відшкодування шкоди, завданої вкладнику внаслідок привласнення грошових коштів посадовими особами банку має розглядатись в порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом ФГВФО, що діє від імені банку, про відшкодування пов`язаними з банком особами завданої ними шкоди банку
Суд: Велика Палата

Спір за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що діє від імені банку, про відшкодування пов`язаними з банком особами завданої ними шкоди банку підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.
Можливість оскарження наказу уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання нікчемним договору банківського вкладу
Суд: Велика Палата

Позовні вимоги про визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання нікчемним договору банківського вкладу не підлягає судовому розгляду.
Юрисдикція спору щодо надання інформації про вкладника, який має право на відшкодування коштів за банківським вкладом за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб
Суд: Велика Палата

Спір щодо надання інформації про вкладника, який має право на відшкодування коштів за банківським вкладом за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, належить до юрисдикції адміністративного суду.
Зміст рішення про задоволення цивільного позову у кримінальному провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд, приймаючи рішення в частині, що стосується задоволення цивільного позову у кримінальному провадженні, повинен навести точний розрахунок присуджених сум для відшкодування матеріальної шкоди, а при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди – навести в рішенні відповідні мотиви.
Нікчемність правочину та правова природа наказу уповноваженої особи ФГВФО про визнання такого правочину нікчемним
Суд: Велика Палата

Правочин є нікчемним відповідно до закону, а не наказу чи рішення уповноваженої особи Фонду. Такий правочин є нікчемним з моменту укладення в силу закону (частини другої статті 215 ЦК України та частини третьої статті 38 Закону No 4452-VI) незалежно від того, чи проведена передбачена частиною другою статті 38 цього Закону перевірка правочинів банку із затвердженням її результатів відповідною комісією. Наслідки нікчемності правочину також настають для сторін відповідно до вимог закону. Рішення уповноваженої особи Фонду не є підставою для застосування таких наслідків. Таке рішення є внутрішнім розпорядчим документом, прийнятим уповноваженою особою, що здійснює повноваження органу управління банку, а тому не створює жодних обов'язків для третіх осіб (у тому числі й контрагентів банку), тому не можуть порушуватися будь-які права таких осіб унаслідок прийняття такого рішення.
Ухвала слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів не є доказом у кримінальному провадженні (відсутність обов’язку відкриття у порядку ст. 290 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів є процесуальною підставою для отримання доказів, а не самим доказом у кримінальному провадженні. Тому її розкриття стороні захисту під час досудового розслідування не є обов’язковим. Таку ухвалу слідчого судді суд повинен досліджувати з метою оцінки допустимості доказів, отриманих у результаті вказаних дій, а тому її може бути надано стороні захисту під час судового розгляду.
Порядок виконання банком, у якому введено тимчасову адміністрацію та/або запроваджено процедуру ліквідації, своїх зобов'язань перед його кредиторами 
Суд: Велика Палата

У спорах, пов'язаних з виконанням банком, у якому введено тимчасову адміністрацію та/або запроваджено процедуру ліквідації, своїх зобов'язань перед його кредиторами, норми Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" є спеціальними, і цей закон є пріоритетним відносно інших законодавчих актів України у таких правовідносинах.
Відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" під час дії тимчасової адміністрації та/або запровадження процедури ліквідації, вимоги вкладників та інших кредиторів банку не задовольняються. При цьому кошти за вкладами, строк дії яких закінчився, та за договорами банківського рахунку, виплачуються в межах граничної суми відшкодування Фондом гарантування вкладів фізичних осіб за визначеною  Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" процедурою.
Повноваження уповноваженої особи ФГВФО на підписання від імені банку позовної заяви, якщо постанови НБУ чи рішення Фонду, на підставі яких діяла така уповноважена особа, скасовано. Залишення позову без розгляду
Суд: Велика Палата

Уповноважена особа Фонду є належним представником банку та має повноваження на підписання від імені банку позовної заяви навіть у випадку скасування адміністративним судом постанови НБУ чи рішення Фонду, на підставі яких діяла така уповноважена особа, якщо на момент звернення до суду від імені банку відомості про нього як уповноваженого представника позивача містились у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Судовий збір при зверненні до суду з позовом про стягнення з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб майнової відповідальності за договором банківського вкладу
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо сплати судового збору при зверненні до суду з позовом про стягнення з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб майнової відповідальності за договором банківського вкладу, визначивши, що споживач, у тому числі фінансових послуг відповідно до ЗУ "Про захист прав споживачів", при зверненні до суду з позовом про стягнення з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб майнової відповідальності за договором банківського вкладу звільнений від сплати судового збору не тільки при поданні позовної заяви, а й на наступних стадіях цивільного процесу.
Поновлення строку на звернення кредиторів з вимогами про включення до реєстру акцептованих вимог кредиторів

Кредитор зобов'язаний заявити про свої вимоги до банку у межах 30 днів з дня опублікування відомостей про відкликання банківської ліцензії, ліквідацію банку. Проте Закон не передбачає заборони щодо поновлення такого строку у разі його пропуску з поважних причин.
Оскільки Фонд та його уповноважена особа наділені правом вносити зміни до реєстру акцептованих вимог кредиторів, суд, беручи до уваги конкретні обставини справи, вправі поновити пропущений кредитором строк, визначений у частині п'ятій статті 45 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", за умови наявності для цього поважних причин і відсутності обставин, які би могли свідчити про нехтування кредитором його правом заявити вимоги до банку.
Застосування статті 36 ЗУ "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" до вимог про стягнення відшкодування, виходячи з середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні
Суд: Велика Палата

Обмеження, передбачені статтею 36 закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" поширюються на вимоги до банку, в якому запроваджена тимчасова адміністрація або розпочата ліквідація, про стягнення відшкодування, виходячи з середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Вимоги до роботодавця-банку, у якому запроваджено тимчасову адміністрацію та початок його ліквідації, про стягнення відшкодування, виходячи з середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (ст.117 КЗпП України) відповідно до пункту 7 частини 1 статті 52 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб"  підлягають задоволенню в сьому чергу.
Відшкодування за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України треба розраховувати з дня, наступного за днем, коли роботодавець мав здійснити розрахунок з працівником, до дня, що передує запровадженню тимчасової адміністрації банку.
Застосування статті 36 ЗУ "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" до зобов`язань банку щодо виплати заробітної плати
Суд: Велика Палата

Обмеження, передбачені статтею 36 закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" не поширюються на зобов`язання банку щодо виплати заробітної плати.
Запровадження в банківській установі тимчасової адміністрації чи початок її ліквідації не може бути підставою для відмови у захисті судом права працівника щодо виплати заробітної плати.
Апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про накладення арешту на транспортний засіб особою, яка володіє ним за довіреністю
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особа, яка за довіреністю володіє транспортним засобом, на який накладено арешт відповідно до ухвали слідчого судді, може оскаржити це рішення до апеляційного суду як третя особа, щодо майна якої вирішується питання про такий арешт.
Апеляційне оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою особою, щодо якої обрано такий запобіжний захід 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала  суду про  продовження  строку  тримання  під  вартою  підлягає апеляційному  оскарженню.  Правом  оскаржити  таку  ухвалу  наділена  виключно особа, щодо якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Позиція потерпілого  щодо  застосування  судом  запобіжного  заходу  за  своєю  правовою сутністю  є  не  процесуальною  вимогою,  а  думкою  потерпілого,  яка  може  бути врахована в сукупності з іншими обставинами, однак не обмежує суд у реалізації своїх  дискреційних  повноважень,  визначених  кримінальним  процесуальним законом, щодо обрання альтернативи таких заходів.
Відшкодування коштів за вкладами за рахунок ФГВФО, якщо укладення договору банківського вкладу (рахунка) й зарахування на нього коштів відбулись до початку віднесення банку до категорії неплатоспроможних 
Суд: Велика Палата

Якщо укладення договору банківського вкладу (рахунка) й зарахування на нього коштів відбулись до початку віднесення банку до категорії неплатоспроможних та запровадження тимчасової адміністрації, то позивач підпадає під дію гарантій відшкодування коштів за вкладом на підставі статті 26 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".
Перевірка правомірності застосування уповноваженою особою ФГВФО п.9 ч. 3 ст. 38 ЗУ "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" щодо визнання нікчемними правочинів. Наслідки правомірності віднесення правочинів до нікчемних
Суд: Велика Палата

У спорах, які виникають у зв`язку з невключенням позивачів до переліку вкладників, які мають право на одержання гарантованих коштів за вкладами за рахунок Фонду, через визнання нікчемними правочинів з підстав, передбачених пунктом 9 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", обов`язковій перевірці підлягає правомірність застосування вказаної правової норми уповноваженою особою Фонду. У випадку, якщо Фонд чи його уповноважена особа доведуть правомірність віднесення правочину до числа нікчемних, особи, на користь яких перераховано грошові кошти, не можуть вважатися вкладниками банку і відповідно на них не поширюються передбачені статтею 26 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" гарантії відшкодування коштів за вкладами (за умови, що на їх рахунках відсутні інші грошові кошти).
Визнання нікчемним правочину з перерахування коштів з рахунку однієї фізичної особи на користь іншої після віднесення банку до категорії проблемних, але до визнання неплатоспроможним і введення тимчасової адміністрації
Суд: Велика Палата

Законодавством не встановлено заборони банку після визнання його проблемним укладати договори, відкривати поточні рахунки та зараховувати на рахунок кошти. Дії уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо віднесення операції з перерахування коштів з рахунку однієї фізичної особи на користь іншої після віднесення банку до категорії проблемних, але до визнання неплатоспроможним і введення тимчасової адміністрації, з підстав, передбачених пунктом 9 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" до числа нікчемних правочинів не відповідають вимогам законності.
Виплата гарантованого відшкодування коштів за вкладом, що використовувався вкладником за договором застави на забезпечення виконання кредитного договору перед банком, у разі відступлення банком права вимоги 
Суд: Велика Палата

Якщо на момент звернення вкладника до уповноваженої особи із заявою про включення до переліку вкладників, банк відступив право вимоги за кредитним договором та договором застави майнових прав на депозитний вклад, такий вклад перестає використовуватися як засіб забезпечення виконання зобов'язання перед банком за кредитним договором, і підстава для відмови Фондом у відшкодуванні коштів позивачу за договором банківського вкладу, передбачена пунктом 8 частини четвертої статті 26 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", відсутня
Відсутність положень КПК щодо заборони понятому виконувати законні прохання співробітників правоохоронних органів при проведенні слідчих (розшукових) дій
Суд: Касаційний кримінальний суд

У кримінальному процесуальному законі відсутні норми, якими понятому прямо забороняється виконувати законні прохання співробітників правоохоронних органів при проведенні слідчих (розшукових) дій.
Належний відповідач у спорі щодо виплати гарантованої суми відшкодування коштів за вкладами за рахунок коштів Фонду 
Суд: Велика Палата

Правовідносини між Фондом і вкладником, який претендує на отримання гарантованого державою відшкодування за рахунок коштів Фонду в межах граничної суми, складаються без участі банку-боржника та мають управлінський характер.
У цих правовідносинах Фонд виконує управлінські функції щодо гарантованої державою виплати відшкодування за банківським вкладом у межах граничного розміру за рахунок коштів Фонду незалежно від перебігу процедури ліквідації банку (продажу його майна). А тому у вказаних відносинах у фізичних осіб виникають майнові вимоги не до банку-боржника, що ліквідується, а до держави в особі Фонду. Належним відповідачем за позовними вимогами щодо права на виплату гарантованої державою суми такого відшкодування є Фонд. Уповноважена особа не є належним відповідачем за вимогами про стягнення такого відшкодування чи його частини.
Проведення огляду житла чи іншого володіння за добровільною згодою особи, яка ним володіє
Суд: Касаційний кримінальний суд

Виходячи із аналізу кримінальних процесуальних норм, які містяться у ч. 1 ст. 233, ч. 2 ст. 234 та ч. 2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи може бути проведено за добровільною згодою особи, яка ним володіє, за умови, що були наявні процесуальні гарантії, які захищали здатність особи висловлювати свою справжню думку при наданні такої згоди.
Належний відповідач у спорах щодо неналежності виконання банком зобов'язань за договором банківського вкладу після початку процедури виведення Фондом банку з ринку
Суд: Велика Палата

З моменту введення у банку тимчасової адміністрації Фонд набуває повноважень органів управління та контролю банку, який зберігає свою правосуб'єктність юридичної особи та є самостійним суб'єктом господарювання до завершення процедури його ліквідації та внесення запису про це до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Тому у цивільному спорі щодо неналежності виконання банком зобов'язань за договором банківського вкладу після початку процедури виведення Фондом банку з ринку належним відповідачем є банк, а не Фонд.
Юрисдикція спорів між товариством з обмеженою відповідальністю та його учасниками щодо набуття коштів товариства цими учасниками у якості дивідендів 
Суд: Велика Палата

Спори між товариством з обмеженою відповідальністю та його учасниками щодо набуття коштів товариства цими учасниками у якості дивідендів або стосовно збереження таких коштів без достатніх правових підстав, мають корпоративний характер, а тому підлягають розгляду у порядку господарського судочинства/
Недопустимість протоколу огляду місця події (злочин вчинено в іншому місці, ніж те, в якому проведено огляд місця події)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки злочин було вчинено в іншому місці, ніж те, в якому проведено огляд місця події (в полі, а не на подвір’ї житлового будинку), то такий огляд місця події фактично є обшуком, який згідно з приписами ч. 2 ст. 234 КПК мав здійснюватися лише на підставі ухвали слідчого судді. У зв’язку із цим протокол огляду місця події є недопустимим доказом.
Юрисдикція спорів щодо стягнення чистого нерозподіленого прибутку
Суд: Велика Палата

Спори щодо стягнення чистого нерозподіленого прибутку стосуються захисту корпоративного права учасника юридичної особи та повинні розглядатися в порядку господарського судочинства.
Обов’язковість проведення експертизи для визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням
Суд: Касаційний кримінальний суд

Обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК у редакції Закону No 1261-VII); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.
Імперативність п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК у редакції Закону No 1261-VII щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або інші цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування.
У решті випадків сторона обвинувачення на стадії досудового розслідування зобов`язана незалежно від наявності інших доказів, за допомогою яких можливо встановити розмір матеріальних збитків, звернутися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта (а в редакції Закону No 187-IX - залучити експерта).
Необов’язковість проведення експертизи для визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням (можливість встановити без спеціальних знань)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо розмір матеріальних збитків у кримінальному провадженні можна встановити без спеціальних знань за допомогою інших джерел доказування, зокрема, на підставі загальновідомої та загальнодоступної інформації, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, то проведення експертизи з цього питання не є обов’язковим.
Допустимість висновку експертизи, проведеної за клопотанням сторони захисту, якщо на час звернення з цим клопотанням ст. 242 КПК передбачала таку можливість 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Висновок експертизи, проведеної за клопотанням сторони захисту, може бути визнаний належним та допустимим доказом, якщо на час звернення сторони захисту з клопотанням про проведення експертизи ст. 242 КПК було передбачено таку можливість.
Неможливість розширеного тлумачення випадків обов’язкового проведення експертизи у кримінальному провадженні, передбачених ч. 2 ст. 242 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Випадки обов’язкового проведення експертизи у кримінальному провадженні, передбачені у ч. 2 ст. 242 КПК, є імперативними та не підлягають розширеному тлумаченню.
З урахуванням формулювання п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК експертиза не повинна призначатися у тому разі, коли предметом кримінального правопорушення є гроші або цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можна достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших джерел доказування, крім експертиз.
Юрисдикція спорів між товариством та його учасником щодо відшкодування витрат товариства, пов'язаних із проведенням на вимогу учасника аудиторської перевірки річної фінансової звітності товариства
Суд: Велика Палата

Спори, що виникають між товариством та його учасником щодо відшкодування витрат товариства, пов'язаних із проведенням на вимогу учасника аудиторської перевірки річної фінансової звітності товариства, підлягають розгляду у порядку господарського судочинства, оскільки спірні правовідносини тісно пов'язані із реалізацією учасником своїх корпоративних прав.