DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про непоширення положень Порядку No  45 щодо поетапної виплати призначеної сім`ям загиблих військовослужбовців одноразової грошової допомоги (ОГД), на правовідносини, рішення про призначення ОГД у яких прийнято до набрання чинності вказаним Порядком 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Правовідносини щодо призначення одноразової грошової допомоги починаються саме з дати звернення особи з відповідною заявою про призначення їй одноразової грошової допомоги і тривають до моменту прийняття рішення про призначення одноразової грошової допомоги уповноваженим органом, а саме Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум.
Лише у разі якщо на момент прийняття суб`єктом владних повноважень у межах визначених законодавством строків рішення про призначення одноразової грошової допомоги у законодавстві запроваджено нове правове регулювання цих правовідносин, відмінне від того, яке існувало на момент звернення особи із відповідною заявою, вказаний суб`єкт не має законних можливостей діяти або приймати рішення з урахуванням попереднього нормативно-правового регулювання, яке вже є нечинним, а його рішення та дії в цих випадках не можуть вважатися протиправними за формальними ознаками. З огляду на це, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний застосовувати виключно те правове регулювання, яке чинне на момент прийняття ним рішення, за винятком випадків, коли він діє за межами визначених законодавством строків (у такому випадку застосовується законодавство у редакції станом на останній день можливого прийняття рішення), або нове законодавче регулювання передбачає особливості порядку застосування в часі нових норм права.
Порядок і умови призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовців Збройних Сил України в період дії воєнного стану, затверджені наказом Міністерства оборони України від 25 січня 2023 року No 45, є обов`язковими до виконання з моменту набрання ними чинності і підлягає застосуванню до тих правовідносин, рішення про призначення одноразової грошової допомоги у яких прийнято вже на момент чинності вказаного Порядку, тобто після 31 січня 2023 року.
Про безпідставність посилання стягувача як на поважну причину пропуску строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання на факт заміни попереднього стягувача правонаступником у виконавчому листі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зволікання правонаступника стягувача зі зверненням до суду із заявою про здійснення процесуального правонаступництва не може бути визнане поважною причиною пропуску строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання.
Про відсутність у адвоката, який є зареєстрованим платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, але не сплачує такий внесок, права на отримання допомоги по тимчасовій непрацездатності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особи, які провадять незалежну професійну діяльність як адвокати, але не сплачують єдиний внесок, зокрема з підстав, передбачених частиною четвертою статті 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", не є застрахованими за видом страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, а тому не мають права на матеріальне забезпечення та соцiальнi послуги за цим видом страхування, в тому числi на допомогу по тимчасовій непрацездатностi внаслідок захворювання або травми, не пов`язаної з нещасним випадком на виробництві.
Про відсутність права на призначення надбавки до розміру пенсії за особливі заслуги у осіб, яким присвоєно спортивне звання "заслужений тренер України"
Суд: Касаційний адміністративний суд

За особливі заслуги перед Україною особам, зокрема відзначеним почесним званням України встановлюються пенсія за особливі заслуги перед Україною, як надбавка до пенсії.
Ані стаття 10 Закону України "Про державні нагороди України", ані пункт 8 Положення про почесні звання України, затвердженого Указом Президента України від 29 червня 2001 року No 476/2001, не містять у своєму переліку почесних звань України такого звання як "заслужений тренер України".
Законом України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" не передбачено надання  пенсії за особливі заслуги перед Україною особам, яким присвоєно спортивне звання "заслужений тренер України".
Про забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей жилими приміщеннями для постійного проживання один раз протягом усього часу проходження військової служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

За загальним правилом забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житлом для постійного проживання провадиться один раз протягом усього часу проходження військової служби шляхом надання житла новозбудованого, виключеного з числа службового, вивільненого або придбаного у фізичних чи юридичних осіб, надання кредиту для спорудження (купівлі) житла за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 10 статті 12 Закону України від 20 грудня 1991 року No 2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей".
При цьому, на облік осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання беруться військовослужбовці, які не забезпечувалися постійним житлом згідно з встановленими законодавством нормами протягом усього часу проходження військової служби і мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та члени їх сімей, а також військовослужбовці звільнені в запас (відставку), які набули право на отримання житла для постійного проживання та залишилися проживати в наданих їм службових жилих приміщеннях.
Тож, право для взяття на облік осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання законодавець пов`язує із незабезпеченням постійним житлом згідно з встановленими законодавством нормами протягом усього часу проходження військової служби.
Про порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз приписів статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України, якими встановлено порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси, свідчить про обов`язок суду направлення копії судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, днем отримання якого та початком відліку наданого строку на оскарження, є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.
Щодо належного нормативно-правового регулювання, яким варто керуватися під час вирішення питання про виплату додаткової винагороди прикордонникам
Суд: Касаційний адміністративний суд

у спірний період виключно накази Адміністрації Держприкордонслужби No 392-АГ та No 628-АГ (незважаючи на те, що вони не пройшли державну реєстрацію в Мін`юсті у встановленому порядку) визначали механізм реалізації Постанови No168 щодо виплати додаткової винагороди військовослужбовцям Держприкордонслужби під час дії воєнного стану, адже   наказ Міністерства внутрішніх справ України від 26 січня 2023 року No 36 "Про затвердження Порядку та умов виплати на період дії воєнного стану додаткової винагороди військовослужбовцям Державної прикордонної служби України"  (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 31 січня 2023 року за No196/39252) набрав чинності з дня його офіційного опублікування та застосовувався з 01 лютого 2023 року, тобто не підлягав ретроспективному застосуванню до спірних правовідносин.
У свою чергу   Інструкція No 188 прийнята на виконання  постанови Кабінету Міністрів України від 20 січня 2016 року No 18 "Деякі питання грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та поліцейських", що передбачала виплату військовослужбовцям винагороди в порядку і розмірах, визначених керівниками відповідних державних органів, за час участі у заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії РФ у Донецькій та Луганській областях чи в антитерористичній операції, у воєнних конфліктах, інших заходах в умовах особливого періоду.
Таким чином, застосуванню для визначення порядку та умов виплати додаткової винагороди військовослужбовцям Державної прикордонної служби України, передбаченої Постановою No168, у спірний період підлягають накази Адміністрації Держприкордонслужби No  392-АГ та No  628-АГ.
Протилежний висновок поставив би питання необхідності повернення вже виплачених на підставі цих наказів сум додаткової винагороди.
Про бойове розпорядження, як форму постановки бойових завдань підрозділам
Суд: Касаційний адміністративний суд

Постановка бойових завдань підрозділам (елементам бойового порядку) здійснюється бойовим наказом, під час ведення бою (дій) або в інших умовах бойової обстановки - бойовим розпорядженням. Зазвичай вони доводяться до командирів підрозділів в усній формі.
У бойовому наказі вказується: висновки з оцінювання противника; завдання, які виконуються силами і засобами старшого командира на напрямку дій військової частини (підрозділу), а також завдання сусідів і розмежувальні лінії з ними; бойове завдання військової частини (підрозділу) та замисел бою (дій); бойові завдання штатним і доданим підрозділам (елементам бойового порядку); норма витрат ракет і боєприпасів на виконання бойового завдання; місце і час розгортання ОКП (ксП) та напрямок його переміщення, порядок передачі управління; час готовності до виконання завдання та порядок доповіді замислу старшому командиру.
У бойовому розпорядженні зазвичай командир вказує: стислі відомості про положення та характер дій противника; завдання, що виконуються силами і засобами старшого командира на напрямку дій підрозділів; бойове завдання підпорядкованим підрозділам; час готовності до бою (дій). За необхідності у ньому можуть бути зазначені завдання військової частини (підрозділу), сусідів та інші дані.
Бойові (попередні бойові) розпорядження і вказівки, які віддає командир усно, записуються в журнал відданих і отриманих розпоряджень, у якому відображається: дата, час і зміст розпоряджень, спосіб їх передачі або отримання, кому вони передані або повинні бути передані, від кого отримані.
Про альтернативність засобів доведення безпосередньої участі військового в бойових діях
Суд: Касаційний адміністративний суд

Згідно з пунктом 4 Наказу No392-АГ підтвердження безпосередньої участі військовослужбовців у бойових діях або заходах здійснюється на підставі комплексу інформації, наявної   у відповідних документах, а відповідно до пункту 3 наказу No628/0/81-22-АГ перелік підтверджуючих документів допускає альтернативність і не зведений винятково до їхньої сукупності.
Порядок обрахунку строку звернення кредитора до поручителя неплатоспроможного банку з позовом про стягнення заборгованості
Суд: Велика Палата

З урахуванням акцесорного характеру зобов`язань за договором поруки лише після визнання (акцептування) Фондом гарантування вкладів фізичних осіб вимог кредитора такі вимоги можуть бути пред`явлені і до поручителя неплатоспроможного банку. Тому передбачений частиною четвертою статті 559 ЦК України шестимісячний строк на звернення кредитора до поручителя неплатоспроможного банку з позовною вимогою про погашення заборгованості доцільно обраховувати по завершенню процедур тимчасової адміністрації та початку ліквідації банку з моменту акцептування Фондом кредиторських вимог за основним зобов`язанням (прийняття рішення виконавчою дирекцією Фонду про затвердження реєстру акцептованих вимог кредиторів).
Момент настання строку виконання всіх грошових зобов`язань неплатоспроможного банку
Суд: Велика Палата

Приписи пункту 3 частини другої статті 46 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" про те, що з дня призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб строк виконання всіх грошових зобов`язань банку вважається таким, що настав, треба розуміти так, що з моменту призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку кредитор, після проведення заходів у процедурі тимчасової адміністрації та переходу до ліквідаційної процедури, набуває права на заявлення всіх своїх вимог до боржника шляхом звернення до уповноваженої особи Фонду. Водночас усі подальші важелі цивільно-правового впливу на боржника, зокрема із застосуванням механізмів акцесорних зобов`язань, кредитор має можливість реалізувати після акцептування Фондом таких зобов`язань та затвердження реєстру акцептованих вимог кредиторів, а не під час тимчасової адміністрації чи відразу з початком ліквідації банку.
Порядок зміни розміру орендної плати за землю у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки 
Суд: Велика Палата

ВІДСТУП! З моменту початку застосування зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.

З огляду на викладене ВП ВС конкретизує свій висновок щодо застосування у сукупності статей 5, 13 Закону України "Про оцінку земель", статті 21 Закону України "Про оренду землі", пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України, викладений у постанові від 09 листопада 2021 року у справі No 635/4233/19, про те, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.
Перерахунок розміру пенсії на підставі довідки ТЦК та СП
Суд: Касаційний адміністративний суд

До повноважень територіального центру комплектування та соціальної підтримки не входить призначення, обчислення або здійснення перерахунку пенсії на підставі виданих ним довідок. Частина друга статті 13 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09 квітня 1992 року No 2262-ХІІ встановлює обмеження розміру пенсії у розмірі 70 процентами сум відповідного грошового забезпечення.
Таким чином, видана довідка про розмір грошового забезпечення військовослужбовця хоч і виступає підставою для перерахунку пенсії, водночас не гарантує того, що визначеній у ній розмір грошового забезпечення підлягає врахуванню під час подальшого перерахунку в повному обсязі. Це підкреслює необхідність збалансованого підходу до процесу перерахунку пенсій з метою забезпечення справедливості та стабільності системи соціального забезпечення та бюджетної системи України в цілому.
Надбавка за особливості проходження служби та премія не є складовими грошового забезпечення військовослужбовця
Суд: Касаційний адміністративний суд

Під час видачі на виконання рішення суду довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, що призначена відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб"  від 09 квітня 1992 року No2262-ХІІ, суб’єкт владних повноважень, уповноважений здійснити видачу такої довідки, зобов’язаний враховувати, що такі складові грошового забезпечення як надбавка за особливості проходження служби та премія не є складовими грошового забезпечення військовослужбовця, конкретний розмір яких установлений Кабінетом Міністрів України, оскільки останні не є постійними, а тому їх розміри визначаються розпорядчим актом Міністра оборони України в залежності від певних обставин, зокрема виходячи з наявного фонду грошового забезпечення на відповідний рік.
Правомірність встановлення Кабінетом Міністрів України обмеження верхньої межі індексації пенсійних виплат
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" делеговано Кабінету Міністрів України повноваження встановлювати порядок та умови індексації пенсійного забезпечення у 2023 році. При цьому словосполучення "у порядку, на умовах та у строки, що визначені Кабінетом Міністрів України" прямо вказує на наявність повноважень Уряду встановлювати як показники збільшення розміру пенсій внаслідок індексації, так і обмеження розміру такої індексації.
Так, з метою реалізації пункту 8 розділу Прикінцевих положень Закону No 2710-IX Урядом 24 лютого 2023 року прийнято Постанову No168, пунктом 10 якої встановлено, що розмір збільшення в результаті перерахунку пенсії не може перевищувати 1500 гривень.
Реалізація КМУ покладених на нього повноважень в частині обмеження верхньої межі індексації спрямовано на утримання зростання нерівності між розмірами пенсійних виплат різних категорій пенсіонерів з метою збалансування наявного фінансового ресурсу держави та досягнення справедливого балансу між захистом інтересів якомога більшої кількості громадян, особливо тих, чиї пенсії є дуже низькими.
Такий підхід КМУ передусім сприяє забезпеченню соціальної справедливості та економічної стабільності в умовах воєнного стану, коли держава, в першу чергу, зобов`язана мобілізувати всі доступні їй ресурси, у тому числі фінансові, саме для посилення своєї обороноздатності та відсічі збройної агресії рф.
Відмінності врахування для перерахунку пенсії для деяких категорій осіб таких складових як доплата за науковий ступінь та доплата за вчене звання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Посилання позивача, який є пенсіонером та отримує пенсію призначену відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", на приписи Закону України "Про вищу освіту" щодо різного розміру доплат за науковий ступінь та за вчене звання, є безпідставними і не свідчать про наявність суперечностей у правовому регулюванні, оскільки вказані нормативно-правові акти регулюють різні за своєю правовою природою (стимулюючі доплати до заробітної плати і складові грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії) та за суб`єктним складом (науково-педагогічні, наукові та педагогічні працівники і військовослужбовці) правовідносини.
Належний спосіб захисту орендодавця у випадку зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної чи комунальної власності
Суд: Велика Палата

Належним способом захисту орендодавця у випадку зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної чи комунальної власності є позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.
Повноваження органів Держгеокадастру на звернення до суду
Суд: Велика Палата

ВІДСТУП! Органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності в тих випадках, коли це прямо визначено у відповідних нормативно-правових актах (зокрема, з позовами щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився). 
Органи Держгеокадастру не мають повноважень звертатися з позовом до суду про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування щодо зміни цільового призначення земельної ділянки, міська рада є відповідачем, а тому статусом позивача має наділятися прокурор

ВП ВС уточнила власний правовий висновок, викладений у пункті 50 постанови від 01 червня 2021 року у справі No 925/929/19, щодо права органів Держгеокадастру на звернення до суду.
Неможливість застосування до боржника штрафу, передбаченого абзацом третім частини другої статті 231 ГК України, за порушення грошового зобов'язання
Суд: Велика Палата

Штраф, передбачений абзацом третім частини другої статті 231 ГК України, застосовується до боржника, який порушив господарське зобов`язання, за сукупності таких умов: інший розмір певного виду штрафних санкцій не передбачено договором або законом; порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки; допущено прострочення виконання негрошового зобов`язання, пов`язаного з обігом (поставкою) товарів, виконанням робіт, наданням послуг, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу. 
Правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу грошима, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, є грошовим зобов`язанням, а тому за порушення такого зобов`язання не може бути нарахований штраф в порядку абзацу третього частини другої статті 231 ГК України.
Неможливість одночасного нарахування судом відсотків та пені до моменту виконання рішення суду
Суд: Велика Палата

Ухвалюючи рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня, суд має право відповідно до частини десятої статті 238 ГПК України (частин десятої та одинадцятої статті 265 ЦПК України) зазначити в рішенні про нарахування відповідних або відсотків, або ж пені до моменту виконання рішення. Не допускається зазначати в рішенні про одночасне нарахування відповідних відсотків та пені до моменту виконання рішення суду.
Право на відшкодування судових витрат, понесених особою під час апеляційного чи касаційного перегляду додаткового судового рішення про розподіл судових витрат
Суд: Велика Палата

Особа, яка понесла судові витрати під час апеляційного чи касаційного перегляду додаткового судового рішення про розподіл судових витрат, має право на відшкодування таких витрат, що відповідатиме принципу господарського судочинства, передбаченому у пункті 12 частини третьої статті 2 ГПК України
Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту як поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини
Суд: Велика Палата

ВП ВС КОНКРЕТИЗУВАЛА ВИСНОВОК ВСУ, викладений в постанові від 06 вересня 2017 року у справі No 6-496цс17, щодо необізнаності спадкоємця про наявність заповіту як поважної причини пропуску строку для прийняття спадщини, визначивши, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини за обставин, коли заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини.
Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 
Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування)
Нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті у сфері зовнішньоекономічної діяльності 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Пеня, передбачена ч. 5 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції", за порушення строків розрахунків за експортно-імпортними операціями, у період карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню COVID-19, нараховується на загальних підставах, без застосування положень абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.