DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо визначення форми та умов договору  (укладення контракту) при призначенні керівника навчального закладу, що є комунальною власністю
Суд: Касаційний цивільний суд

Орган виконавчої влади, відповідний орган управління освітою за попереднім погодженням з місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування відповідно до законодавства призначає і звільняє керівника навчального закладу, що є комунальною власністю, і має право на визначення форми та умов договору з керівником цього закладу, у тому числі шляхом укладення контракту
Порушення умов контракту при відсутності вини, як підстава для припинення його дії
Суд: Касаційний цивільний суд

Порушення умов контракту при відсутності вини, як підстава для припинення його дії
З урахуванням особливостей контрактної форми трудового договору наявність чи відсутність вини не є визначальною для припинення дії контракту. Визначальним у цьому випадку є сам факт порушення умов контракту, а встановлена вина керівника лише додатково підтверджує законність оскаржуваного наказу
Відмова від укладання контракту художнім та артистичним персоналом державних та комунальних закладів культури як підстава для припинення безстрокового трудового договору
Суд: Касаційний цивільний суд

Відмова від укладання контракту художнім та артистичним персоналом державних та комунальних закладів культури є підставою для припинення безстрокового трудового договору згідно з пунктом 9 частини першої статті 36 КЗпП України
Юрисдикція спору за позовом фізичної особи щодо оскарження рішення органу Антимонопольного комітету України про закриття провадження у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції
Суд: Велика Палата

Cпір за позовом фізичної особи про визнання протиправним та скасування рішення органу Антимонопольного комітету України про закриття провадження у справі про порушення законодавства про захист економічної конкуренції підлягає розгляду у порядку господарського судочинства. Відсутність у фізичної особи статусу підприємця не має правового значення для визначення юрисдикції спору.
Юрисдикція спору щодо ненадання Антимонопольним комітетом України відповіді на адвокатський запит у вигляді копій документів та інформації про результати проведення перевірки дотримання законодавства про захист економічної конкуренції
Суд: Велика Палата

Спір щодо ненадання Антимонопольним комітетом України відповіді на адвокатський запит у вигляді копій документів та інформації про результати проведення перевірки дотримання законодавства про захист економічної конкуренції підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішень чи бездіяльності органу виконавчої влади або місцевого самоврядування щодо проведення торгів (тендеру)
Суд: Велика Палата

Орган виконавчої влади або місцевого самоврядування у відносинах щодо організації та порядку проведення торгів (тендеру) є суб'єктом владних повноважень і спори щодо оскарження рішень чи бездіяльності цих органів до виникнення договірних правовідносин між організатором та переможцем цього тендеру відносяться до юрисдикції адміністративних судів.  Проте, після укладення договору між організатором конкурсу та його переможцем спір щодо правомірності рішення тендерного комітету підлягає розгляду в порядку цивільного (господарського) судочинства, оскільки  фактично  зачіпає  майнові інтереси переможця торгів.
Правила призначення покарання у випадку наявності вироку, яким особа була звільнена від відбування покарання з випробуванням, та встановлення факту вчинення нею інших злочинів до постановлення попереднього вироку
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо до особи, котра вчинила кримінальне правопорушення, вироком суду було застосоване звільнення від відбування покарання з випробуванням, а потім було встановлено, що вона винна ще й в інших злочинах, вчинених до постановлення цього вироку, в таких випадках питання про відповідальність особи за сукупністю вчинених нею кримінальних правопорушень має вирішуватись в залежності від того, чи залишається незмінним попередній вирок, за яким особа звільнена від відбування покарання з випробуванням, на момент постановлення нового вироку, і яке рішення приймає суд у новому вироку щодо покарання за злочини, вчинені до постановлення попереднього вироку.
У випадку, коли попередній вирок залишився незмінним і прийняте в ньому рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням зберігає свою законну силу, а новим вироком особі призначається покарання, яке вона має відбувати реально, положення ч. 4 ст. 70 КК щодо призначення остаточного покарання особі з урахуванням попереднього вироку не застосовуються, а кожний вирок - попередній, за яким особа звільнена від відбування покарання з випробуванням, та новий, за яким їй призначено покарання, що належить відбувати реально - виконуються самостійно.
У разі встановлення судом, що кримінальні правопорушення за новим вироком були вчиненні особою до постановлення декількох попередніх вироків, за які особа засуджена до покарань, що належить відбувати реально, остаточне покарання призначається на підставі ч. 4 ст. 70 КК за правилами, передбаченими частинами 1-3 цієї статті, тобто шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим або шляхом повного чи часткового складання призначених особі покарань за новим вироком та попередніми вироками.
Особливості призначення покарання за злочини, які отримують однакову кримінально-правову кваліфікацію і вчинені як до, так і після постановлення попереднього вироку 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо в діях особи має місце повторність кримінальних правопорушень, передбачена ч. 1 ст. 32 КК, і ця особа засуджується за вчинення кількох тотожних кримінальних правопорушень, які кваліфікуються за однією статтею або частиною статті Особливої частини КК, і при цьому одне або кілька з них були вчинені до ухвалення попереднього вироку, а ще одне або декілька - після його ухвалення, то спеціальні правила ч. 4 ст. 70 КК не застосовуються. У такому випадку суд кваліфікує зазначені кримінальні правопорушення за однією статтею або частиною статті Особливої частини КК та призначає покарання, передбачене її санкцією, а остаточне покарання визначає за правилами ст. 71 КК за сукупністю вироків.
Cплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи
Суд: Касаційний господарський суд

Позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи.
Правила про позовну давність мають застосовуватись лише тоді, коли буде доведено існування самого суб'єктивного права, а отже, і обґрунтованості позовних вимог
Суд: Касаційний господарський суд

Перш ніж застосовувати наслідки спливу позовної давності, господарський суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушені право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності – за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення. Таким чином, правила про позовну давність мають застосовуватись лише тоді, коли буде доведено існування самого суб'єктивного права, а отже, і обґрунтованості позовних вимог.
Визначення моменту виникнення права на позов 
Суд: Касаційний господарський суд

Для визначення моменту виникнення права на позов важливими є як об'єктивні (сам факт порушення права), так і суб'єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) моменти.
За змістом статті 261 ЦК України законодавець виходить не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об'єктивної можливості особи знати про ці факти.
Якщо встановити день, коли особа довідалась про порушення права або про особу, яка його порушила, неможливо або наявні докази того, що особа не знала про порушення права, хоч за наявних умов повинна була знати про це, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа повинна була довідатися про порушення свого права.
Під можливістю довідатись про порушення права або про особу, яка його порушила, слід розуміти передбачувану неминучість інформування особи про такі обставини або існування в особи певних зобов'язань як міри належної поведінки, в результаті виконання яких вона мала б змогу дізнатись про відповідні протиправні дії та того, хто їх вчинив.
Наслідки пропуску встановленого статтею 257 ЦК України трирічного строку позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до частини п'ятої статті 267 ЦК України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.
Однак звернення позивача за захистом свого права до суду з пропуском встановленого статтею 257 ЦК України трирічного строку позовної давності, про що відповідачем подано відповідну заяву до прийняття рішення у справі, за відсутності поважних причин такого пропуску унеможливлює здійснення судом захисту порушеного права згідно з частиною п'ятою статті 267 ЦК України.
Поважність причин пропущення позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Питання поважності причин пропущення позовної давності (наявність обставин, які з об'єктивних, незалежних підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову) вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.
Під час вирішення питання про захист порушеного права у разі пропущення позовної давності суд: 
а) у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, які обґрунтовують поважність причин пропущення позовної давності; 
б) вирішує це питання у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини; 
в) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному та об'єктивному розгляді в судовому процесі усіх обставини справи в їх сукупності, керуючись законом.
Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов'язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права.
Презумпція можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав
Суд: Касаційний господарський суд

Позивач повинен також довести, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, яке випливає із встановленого статтею 74 ГПК України загального правила про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідач навпаки має довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше.
Ініціатива подання заяви про застосування позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Закон не встановлює з чиєї ініціативи суд визнає причини пропуску позовної давності поважними. Як правило, це відбувається за заявою (клопотанням) позивача з наведенням відповідних доводів, поданням належних і допустимих доказів. Наведена заява (клопотання) може бути подана й іншими учасників судового процесу.
Компетенція суду щодо визнання поважності причин подання позову з пропуском строку позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Закон не містить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який безпосередньо розглядає спір.
Про застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки в національній валюті
Суд: Касаційний адміністративний суд

На застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки в національній валюті, зокрема порушення оприбуткуванням готівки в касах підприємств, не розповсюджуються строки застосування адміністративно-господарських санкцій передбачені статтею 250 ГК України.
Про арешт на кошти платника податків
Суд: Касаційний адміністративний суд

Арешт на кошти платника податків накладається відповідно до встановлених законом підстав та не залежить від наявності рішення контролюючого органу про накладення арешту на майно платника податків.
Про податковий кредит по операціях з придбання транспортних засобів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Суди мають повністю встановити обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, та надати їм правову оцінку на підставі норм закону, що підлягали застосуванню до правовідносин, для формулювання висновку про те, що неможливість державної реєстрації транспортних засобів за фізичними особами – підприємцями не позбавляє права таких осіб на податковий кредит по операціях з придбання транспортних засобів, якщо були дотримані умови його формування.
Про розстрочення / відстрочення податкового боргу платника податків та розстрочення / відстрочення виконання судового рішення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інститути розстрочення / відстрочення податкового боргу платника податків та розстрочення / відстрочення виконання судового рішення не можуть ототожнюватися. Під час розгляду питання відстрочення виконання судового рішення суди мають застосовувати положення Кодексу адміністративного судочинства України.
Про стягнення пені на суму несвоєчасно відшкодованого ПДВ
Суд: Касаційний адміністративний суд

ВІДСТУП! 
Позовна вимога про стягнення пені на суму несвоєчасно відшкодованого податку на додану вартість з Державного бюджету України може бути заявлена протягом 1095 днів.

Відступ у постанові ВП ВС від 19 січня 2023 року у справі No 140/1770/19
Про застосування нормативно-правових актів, зокрема рішень органів місцевого самоврядування щодо встановлення місцевих податків і зборів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Установлення місцевих податків і зборів входить до компетенції органів місцевого самоврядування. Податковий орган наділений повноваженнями щодо застосування в межах своєї компетенції вже прийнятих нормативно-правових актів, зокрема рішень органів місцевого самоврядування, норми яких є чинними на час їх застосування та обов’язковими.
Про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов’язань платника податків, за умови попереднього використання досудового порядку вирішення спору 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов’язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору оскаржуються в судовому порядку в тримісячний строк за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийняте та вручене платнику податків (скаржнику) у строки, установлені Податковим кодексом України.
Про процесуальне та адміністративне (публічне) правонаступництво податкових органів
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі зміни місця обслуговування (обліку) платника податків не відбувається фактичного (компетенційного) або процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва контролюючих органів.
Наслідки відсутності відповідного рішення міської ради про передачу у користування земельної ділянки, що перебуває у державній або комунальній власності

Відсутність відповідного рішення міської ради про передачу у користування земельної ділянки, що перебуває у державній або комунальній власності, унеможливлює задоволення вимог про зобов'язання особи у судовому порядку укласти договір оренди такої ділянки.
Переривання перебігу строку позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом частин першої та третьої статті 264 ЦК України переривання перебігу строку позовної давності є можливим лише у разі початку перебігу цього строку та виключно в його межах, а не до його початку чи після спливу позовної давності, оскільки при дослідженні обставин, пов'язаних з вчиненням зобов'язаною особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку, господарському суду необхідно у кожному випадку встановлювати, коли конкретно вчинені боржником відповідні дії, маючи на увазі, що переривання перебігу позовної давності може відбутися лише в межах строку давності. При цьому в розумінні статті 264 ЦК України визнання особою обов'язку як підстава для переривання перебігу позовної давності має бути результатом вольових дій відповідача.
Користування земельною ділянкою за відсутності документів, що посвідчують право власності, оренди або користування земельною ділянкою, та за відсутності належного оформлених речових прав на розміщене на цій ділянці нерухоме майно

Фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) є підставою для власника земельної ділянки або землекористувача вимагати у судовому порядку звільнити самовільно зайняту земельну ділянку привівши її у придатний для використання стан шляхом звільнення її від будівель та споруд.
Про коригування митної вартості товарів стосовно різних випадків поставок
Суд: Касаційний адміністративний суд

Скасування в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів стосовно різних випадків поставок не є підставою для висновку про триваючу системність порушень митного органу в межах здійснення покладених на нього повноважень.
Про накладення штрафу згідно зі статтею 127 Податкового кодексу України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Несплата (неперерахування) податковим агентом до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків є підставою для накладення штрафу згідно зі статтею 127 Податкового кодексу України. Розмір штрафних санкцій визначається з урахуванням кількості разів допущених податкових правопорушень, незалежно від того, чи виявлені такі порушення контролюючим органом в межах однієї перевірки.
Про оподаткування податком на прибуток доходу від продажу нерухомого майна / Реєстрація платником ПДВ установи, яка не є платником ПДВ
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі отримання доходу від продажу нерухомого майна, тобто з іншого джерела, ніж передбачає підпункт 7.11.2 статті 7 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" (чинного станом на 29 квітня 2011 року), такий дохід підлягає оподаткуванню податком на прибуток на загальних підставах. Установа, яка не є платником ПДВ, зобов’язана зареєструватися платником ПДВ у разі здійснення операцій з постачання товарів / послуг протягом останніх 12 календарних місяців, сума яких сукупно перевищує 300 000 грн.
Позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, господарський суд має з’ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушені право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це подано заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв’язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем.
Отже, не відповідає вимогам закону відмова в задоволенні позову у зв’язку з відсутністю порушеного права із зазначенням про сплив позовної давності як додаткової підстави для відмови в задоволенні позову.
Про особливості оподаткування операцій з компонентом моторного палива (добавки до палива) з концентрацією спирту 80 об.% або більше
Суд: Касаційний адміністративний суд

Компонент моторного палива (добавки до палива) з концентрацією спирту 80 об.% або більше відповідає коду 2207 згідно з УКТ ЗЕД, а на операції з таким компонентом поширюються вимоги Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".
Про особливості оподаткування об’єктів нежитлової нерухомості, суб’єктами господарювання, що провадять свою діяльність у тимчасових спорудах для здійснення підприємницької діяльності та/або в малих архітектурних формах та на ринках
Суд: Касаційний адміністративний суд

Застосування підпункту "є" підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 ПК України можливе, якщо власниками об’єктів промисловості є фізичні та інші юридичні особи, зокрема нерезиденти, та за умови (з урахуванням виду діяльності) використання таких об’єктів за функціональним призначенням, тобто для промислового виробництва (виготовлення промислової продукції будь-якого виду).
З ВІДСТУПОМ! Про оскарження наслідків проведеної податковим органом перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Незалежно від рішення платника податків щодо допуску чи недопуску посадових осіб до перевірки, при оскарженні наслідків перевірки, зокрема податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник не позбавлений права посилатися на порушення законодавства, допущені контролюючим органом під час проведення перевірки. Якщо такі порушення, на думку платника, призводять до протиправності зазначених рішень, суди повинні надавати їм правову оцінку. У разі, якщо суд не визнає такі порушення достатніми для визнання рішень протиправними, він має перейти до розгляду інших підстав позову щодо порушень податкового або іншого законодавства.
ПП КАС ВС відступила від висновків, викладених колегіями суддів у постановах від 13.03.2018 (справа No 804/1113/16), від 24.05.2019 (справа No 826/16221/15), від 03.10.2019 (справа No 820/850/16), від 16.10.2019 (справа No 820/11291/15) та від 22.11.2019 (справа No 815/4392/15), де зазначалось, що саме на етапі допуску до перевірки платник податків може оскаржити обґрунтованість її призначення і проведення, реалізуючи право на захист від безпідставного податкового контролю, при цьому допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при її призначенні та проведенні.
З ВІДСТУПОМ! Про ціну позову при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів
Суд: Касаційний адміністративний суд

При оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову в розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.
ПП КАС ВС здійснила  відступ від висновку, викладеного у постановах колегій суддів ПП КАС ВС від 21.08.2018 у справі No 810/3206/17 та від 31.01.2019 у справі No 814/1045/16 про те, якщо  предметом позову є рішення про коригування митної вартості товарів, то розрахунок судового збору має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була відкоригована оскаржуваними рішеннями.
Про правове (доказове) значення акта перевірки, не підписаного одним із перевіряючих, а також правомірність прийнятих на його підставі податкових повідомлень-рішень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відсутність в акті перевірки підпису однієї з посадових осіб контролюючого органу, яка її проводила, стосується оформлення результатів перевірки та не може бути самостійною підставою для визнання недійсними рішень контролюючого органу, прийнятих на підставі такого акта, при відсутності порушень правил проведення перевірки.