DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Порушення права обвинуваченого на захист. Невжиття належних заходів для забезпечення можливості обвинуваченому брати особисту участь в судовому засіданні та відстоювати свою позицію.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Повідомлення по телефону секретарем судового засідання захисника про призначення апеляційного розгляду та висловлення захисником зобов’язання особисто повідомити обвинуваченого про день, час і місце судового розгляду є неналежним та недостатнім засобом для вирішення питання про проведення апеляційного розгляду без участі захисника й обвинуваченого і свідчить про порушення права обвинуваченого на захист.
Щодо сплати судового збору за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною
Суд: Касаційний цивільний суд

Здійснюючи розширене тлумачення застосування частини другої статті 299 ЦПК України, Верховний Суд дійшов переконання, що на рахунок держави у справах окремого провадження про визнання фізичної особи недієздатною відносяться усі судові витрати - як судовий збір, так і витрати, пов`язані з розглядом справи, що узгоджується з правилом частини першої статті 133 ЦПК України. 
Таким чином, вирішуючи питання про відкриття провадження за заявою про визнання фізичної особи недієздатною суди мають враховувати, що судовий збір відповідно до частини другої статті 299 ЦПК України за подання такої заяви не сплачується, незважаючи на те, що у статті 5 Закону України "Про судовий збір" законодавець не передбачив такого правила.
Зарахування до строку досудового розслідування дня складання обвинувального акту, якщо у той же день сторона захисту закінчила ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо сторона захисту закінчила ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК у той же день, коли було складено обвинувальний акт, то це не є підставою для незарахування цього дня до строку досудового розслідування.
Вимога про визнання відсутнім права як належний та ефективний спосіб захисту права на земельні ділянки
Суд: Касаційний господарський суд

З огляду на встановлені статтею 152 Земельного кодексу України способи захисту прав на земельні ділянки та визначені статтею 5 Господарського процесуального кодексу України вимоги щодо ефективності способу захисту права позивач у спорі про захист прав на земельну ділянку може пред'явити будь-яку позовну вимогу, яка не передбачена законом або договором, а суд може захистити порушене право у заявлений спосіб, у тому числі й шляхом визнання відсутнім права, але за умови, що такий спосіб захисту прав на земельну ділянку, обраний позивачем, відновлює (захищає) порушене право позивача або нівелює негативні для нього наслідки у зв'язку з порушенням права, тобто є ефективним способом захисту і виключає у подальшому необхідність пред'явлення інших позовів для захисту (відновлення) порушеного права.
Розгляд клопотань щодо надання дозволу на проведення НСРД головою апеляційного суду, єдиним уповноваженим суддею, що виконує функції слідчого судді. Визначення слідчого судді автоматизованою системою документообігу в апеляційному суді.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розгляд клопотань щодо надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій головою апеляційного суду, який згідно з КПК є єдиним уповноваженим суддею, що виконує функції слідчого судді в апеляційному суді, не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, якщо інші судді апеляційного суду, уповноважені виконувати функції слідчого судді, можуть у разі необхідності бути визначені саме його розпорядчим рішенням.
Випадковий характер визначення слідчого судді автоматизованою системою документообігу суду в апеляційному суді (порівняно із судами першої інстанції) для розгляду клопотань у випадку, передбаченому ст. 247 КПК, має особливості, які зумовлені встановленим законом порядком визначення кола суддів, уповноважених розглядати такі клопотання (голова суду чи інший суддя за його визначенням, тобто на його розсуд).
Відсутність предмета фіксування та відсутність секретаря судового засідання під час розгляду клопотань про надання дозволу на проведення НСРД
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність предмета фіксування (зокрема, обговорення позицій протилежних сторін), а також відсутність секретаря судового засідання під час розгляду клопотань про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, не є істотним порушенням вимог КПК.
Тягар доказування наявності провокації злочину. Встановлення наявності в діях працівників правоохоронних органів провокації злочину, передбаченого ст. 368 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо сторона захисту заявила в суді першої інстанції та/або в апеляційній скарзі небезпідставні доводи про наявність провокації злочину з боку працівників правоохоронних органів, то тягар доказування того, чи мало місце підбурювання, покладається саме на сторону обвинувачення.
Для з’ясування того, чи була в діях працівників правоохоронних органів провокація злочину, передбаченого ст. 368 КК, необхідно перевірити: хто був ініціатором зустрічей, чи були факти відмови з боку обвинуваченого на одержання неправомірної вигоди, чи мали місце наполегливі дії з боку свідка, чи було б вчинено злочин без втручання працівників правоохоронного органу.
Повернення обвинувального акта прокурору та відсутність у КПК визначених строків для виправлення недоліків у разі повернення судом обвинувального акта прокурору
Суд: Касаційний кримінальний суд

Повернення обвинувального акта прокурору для виправлення недоліків не передбачає поновлення завершеного досудового розслідування та не може використовуватися стороною обвинувачення для проведення будь-яких процесуальних дій, крім приведення обвинувального акта відповідно до вимог ст. 291 КПК.
У КПК не визначено строку, протягом якого після повернення судом обвинувального акта прокурору сторона обвинувачення має виправити недоліки такого акта і звернутися до суду з виправленим обвинувальним актом.
Повноваження прокурора щодо усунення недоліків обвинувального акта, поверненого судом. Недопустимість доказів, зібраних під час відновлення досудового розслідування.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Після повернення прокурору судом у підготовчому судовому засіданні обвинувального акта, що не відповідає вимогам КПК, повноваження прокурора обмежені лише усуненням недоліків цього обвинувального акта, а не продовженням строків досудового розслідування та фактичним його відновленням, що не передбачено КПК. Докази, зібрані під час відновлення досудового розслідування в такому випадку, є недопустимими.
Умови визнання кримінального правопорушення, передбаченого ст. 125 КК, таким, що пов’язане з домашнім насильством
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальне правопорушення, передбачене ст. 125 КК, вважається таким, що пов’язане з домашнім насильством, якщо згідно зі встановленими фактичними обставинами син заподіяв матері легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров’я, а відповідно до обвинувального акта обставиною, яка обтяжує покарання, було визнано вчинення кримінального правопорушення щодо особи, з якою винний перебуває у сімейних відносинах. У такому разі закриття кримінального провадження у зв’язку з відмовою потерпілої особи від обвинувачення не можливе.
Надання судовим розпорядником обвинуваченому пам’ятки про його права та обов’язки, передбачені КПК. Відсутність обов’язку у суду роз’яснювати обвинуваченому його права та обов’язки.
Суд: Касаційний кримінальний суд

З метою забезпечення права на захист судовий розпорядник повинен надати обвинуваченому пам’ятку про його права та обов’язки, передбачені КПК, після ознайомлення з якою головуючий може роз’яснити ці права і обов’язки, якщо вони не зрозумілі обвинуваченому, а сам обвинувачений вимагає їх роз’яснення. Суд за своєю ініціативою не зобов’язаний роз’яснювати обвинуваченому його права та обов’язки, передбачені КПК.
Прийняття судом рішення про включення інформації про обвинуваченого до Єдиного реєстру осіб, засуджених за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості малолітньої особи (п. 2 ч. 4 ст. 374 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд зобов’язаний у резолютивній частині вироку, яким особу засуджено за злочин проти статевої свободи та статевої недоторканості малолітньої особи, прийняти рішення про включення інформації про обвинуваченого до Єдиного реєстру осіб, засуджених за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості малолітньої особи (п. 2 ч. 4 ст. 374 КПК). Вирішення цього питання апеляційним судом під час ухвалення нового обвинувального вироку не може залежати від наявності чи відсутності відповідного клопотання про це в апеляційній скарзі прокурора.
Відсутність обов’язку у суду першої інстанції роз’яснювати підозрюваному право на розгляд справи судом присяжних під час розгляду питання про обрання, зміну чи продовження запобіжного заходу
Суд: Касаційний кримінальний суд

КПК не містить положень, які зобов’язують суд першої інстанції роз’яснювати підозрюваному право на розгляд справи судом присяжних під час розгляду питання про обрання, зміну чи продовження запобіжного заходу.
Подання прокурором нової апеляційної скарги у разі залишення судом без руху апеляційної скарги, за якою ще не відкрито апеляційне провадження. Подання прокурором доповнень до апеляційної скарги.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо суд апеляційної інстанції залишив без руху апеляційну скаргу прокурора, за якою ще не відкрито апеляційне провадження, та встановив строк для усунення її недоліків, то прокурор має подати нову апеляційну скаргу, в якій повинен усунути зазначені недоліки. Якщо прокурор подає не нову апеляційну скаргу, а лише доповнення до вже поданої апеляційної скарги, то така скарга підлягає поверненню. Доповнення подаються до апеляційної скарги, за якою вже відкрито апеляційне провадження.
Вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку місцевого суду, який закінчувався після оголошення в Україні 24.02.2022 воєнного стану. Відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку місцевого суду, який закінчувався після оголошення в Україні 24.02.2022 воєнного стану, апеляційний суд для визначення поважності причин пропуску процесуального строку повинен урахувати, зокрема, місцезнаходження суду та режим його роботи, поточний хід бойових дій, місце перебування учасників справи або їхніх представників, наявність у конкретної особи фактичної можливості звернутися до суду з дотриманням процесуального строку й те, як конкретно обставини, пов’язані з воєнним станом, завадили вчинити указану процесуальну дію в межах строку.
Подання прокурором, який був присутній у судовому засіданні під час проголошення вироку 26.01.2022 Дарницьким судом м. Києва і того ж дня отримав його копію, апеляційної скарги на цей вирок більш ніж через два місяці після закінчення встановленого КПК процесуального строку попри те, що він продовжував працювати в органах прокуратури м. Києва, а безпосередніх бойових дій на території м. Києва після 25.02.2022 упродовж березня – квітня не відбувалося, не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо прокурор в апеляційній скарзі не навів достатньо переконливих пояснень неможливості зробити це в більш стислі терміни.
Умови визнання запровадження воєнного стану в Україні поважною підставою для поновлення процесуального строку. Поважні причини пропуску процесуального строку. 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення пропущеного процесуального строку, тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві, та обставин, які існували й об’єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. Для визнання поважною цієї підстави слід брати до уваги, зокрема, територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування, хід бойових дій, існування реальної небезпеки для життя учасників процесу, тривалість самого процесуального строку; час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об’єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), а також інші доречні обставини.
Поважними причинами пропуску прокурором на три дні процесуального строку на апеляційне оскарження вироку Роменського міськрайонного суду Сумської області (до 07.03.2022) слід визнавати як введення з 24.02.2022 в Україні воєнного стану, так і блокування з 25.02.2022 військами Російської Федерації міста Ромен, оточення ними Роменського району Сумської області з 01.03.2022 до 11.03.2022, а також припинення роботи Апеляційного суду Сумської області з 24.02.2022 до особливого розпорядження голови суду, організація роботи Роменського міськрайонного суду Сумської області згідно з положеннями рішення та рекомендаціями Ради суддів України відповідно від 24.02.2022 і від 02.03.2022. Ухвала апеляційного суду про відмову прокурору в поновленні строків на апеляційне оскарження за наявності таких поважних причин не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства.
Дії апеляційного суду у разі ухвалення судом першої інстанції обвинувального вироку щодо обвинуваченого, який помер, та за відсутності в апеляційній скарзі сторони захисту порушення питання про реабілітацію засудженого
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо суд першої інстанції ухвалив обвинувальний вирок щодо обвинуваченого, який помер, а в апеляційній скарзі сторони захисту не порушується питання про реабілітацію засудженого, то згідно зі ст. 417 КПК апеляційний суд повинен скасувати обвинувальний вирок суду першої інстанції, а далі – закрити кримінальне провадження.
Умови набуття особою статусу замовника будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Набуття фізичною або юридичною особою статусу замовника будівництва має місце за одночасного виконання таких умов: 1) перебування у власності або користуванні в такої особи земельної ділянки, на якій плануються або здійснюються будівельні роботи; 2) саме цей користувач або власник земельної ділянки має намір на здійснення будівельних робіт, про що свідчить подання у встановленому порядку відповідної заяви.
Право на виконання робіт з розміщення на земельній ділянці споруди для виробництва асфальтобетону (асфальтозмішувальної установки та інших споруд для забезпечення належного функціонування устаткування виробничого призначення)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виконання будівельних робіт з розміщення на земельній ділянці споруди для виробництва асфальтобетону (асфальтозмішувальної установки та інших споруд для забезпечення належного функціонування устаткування виробничого призначення) вимагає отримання дозволу на таке будівництво, оскільки вказаний об’єкт за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів із середніми (СС2) наслідками, позаяк підлягав оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".
Умови виникнення права на проведення будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обов’язковими ознаками права власності на землю є володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою відповідно до закону і використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Право власника на забудову на своїй земельній ділянці здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм. При цьому будівельні роботи на певній земельній ділянці можуть виконуватися замовником об’єкта будівництва виключно за наявності документів, які підтверджують речове право цієї особи на земельну ділянку, на якій плануються відповідні будівельні роботи, про що зазначається в повідомленні про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю. Отже, подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт пов’язане саме з особою замовника цих робіт.
Підтвердження про прийняття повідомлення про початок виконання підготовчих робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не було передбачено підстав, за наявності яких відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю міг відмовити у прийнятті повідомлення про початок виконання підготовчих робіт або ж повернути повідомлення на доопрацювання, як і не передбачено необхідності замовника будівництва отримувати в уповноваженого органу будь-яке підтвердження про прийняття надісланого ним повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи його реєстрацію в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об’єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.
Обсяг перевірки контролюючим органом відомостей декларації про початок будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об’єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об’єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою.
З метою реєстрації декларації про початок будівельних робіт орган державного архітектурно-будівельного контролю перевіряє тільки повноту даних, зазначених у ній, та правильність заповнення декларації замовником. За достовірність даних, зазначених у поданій декларації, несе відповідальність безпосередньо замовник. При цьому достовірність даних, наведених у поданій замовником декларації, може слугувати окремою підставою для проведення перевірки такого суб’єкта містобудування.
Зазначення в повідомленні про початок будівельних робіт договору з головним архітектором проєкту не може свідчити про неповноту інформації щодо найменування документа, яким призначено головного архітектора проєкту і не може бути підставою для відмови в реєстрації такого повідомлення.
Перевірка достовірності даних на підставі звернення фізичної особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об’єкта до експлуатації, на підставі звернення фізичної особи тримісячний строк на проведення такої перевірки, який відраховується з дня подання зазначених документів, не застосовується.
Використання даних технічного паспорта для визначення характеру зазначеного в декларації про початок виконання будівельних робіт з реконструкції об’єкта виду будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

За своєю правовою суттю технічний паспорт є не правовстановлюючим документом на об’єкт нерухомості, а тільки інформаційним і необхідним у випадку, зокрема, оформлення права власності після проведення капітального ремонту будівлі, реконструкції чи перепланування. Для визначення характеру зазначеного в декларації про початок виконання будівельних робіт з реконструкції об’єкта виду будівництва визначальними є дані свідоцтва про право власності на нерухоме майно, а не технічного паспорта на об’єкт нерухомого майна.
Скасування повідомлення про початок виконання будівельник робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Нормами чинного законодавства України визначено перелік підстав для скасування права на початок виконання підготовчих робіт, яке набуте на підставі поданого повідомлення, і цей перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
Підстави для анулювання дозволу на виконання будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю в разі встановлення під час перевірки, що замовник будівництва здійснив коригування технічної документації з порушенням встановленого законом порядку.
Категорія земель для розміщення автомобільних газозаправних пунктів (АГЗП) і скасування дозволу на будівництво таких об'єктів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особливості таких об’єктів, як автомобільні газозаправні пункти, та специфіка послуг, які надаються за їх допомогою (призначені для заправки газобалонних автомобілів), потребують застосування положень земельного законодавства, відмінного від того, що регулює сферу використання земель житлової та громадської забудови. Зведення такого об’єкта на цій категорії земель законодавством не передбачено.
Розміщення автозаправних станцій (АЗС) та автомобільних газозаправних пунктів може здійснюватися лише на земельних ділянках із цільовим призначенням "землі автомобільного транспорту".
Невідповідність цільового призначення земельної ділянки намірам забудови свідчить про невідповідність поданих з метою отримання дозволу на виконання будівельних робіт документів вимогам законодавства і є самостійною підставою для відмови у видачі такого дозволу в розумінні частини четвертої статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 30 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року No 466, а отже зумовлює його скасування й у судовому порядку за позовом зацікавленої особи, чиї права порушуються таким дозволом.
Об’єкти будівництва, які не потребують проходження процедури прийняття в експлуатацію
Суд: Касаційний адміністративний суд

Прийняттю в експлуатацію підлягають індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки загальною площею до 300 квадратних метрів, збудовані в період із 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року. Індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, збудовані в період до 5 серпня 1992 року, не підлягають проходженню процедури прийняття в експлуатацію.
Щодо заборони експлуатації об’єкта, не введеного в експлуатацію
Суд: Касаційний адміністративний суд

Експлуатація об’єкта без введення в експлуатацію і підтвердження відповідності його вимогам чинних будівельних норм та нормативних документів, зокрема щодо забезпечення механічного опору та стійкості, дотримання вимог пожежної безпеки, забезпечення безпеки життя і здоров’я людини, безпеки експлуатації, створює небезпеку для життя і здоров’я осіб, які там перебувають, а також загрозу завдання шкоди або знищення їхнього майна. Вимога стосовно заборони експлуатації виявленого органом ДАБІ України самочинно збудованого (реконструйованого) об’єкта, зокрема того, який використовується в підприємницькій діяльності для обслуговування осіб та надання їм відповідних послуг, поширюється на всіх суб’єктів, які здійснюють експлуатацію такого об’єкта, незалежно від того, чи мають вони причетність до його зведення.
Повне зупинення використання об’єкта містобудування за функціональним призначенням у разі здійснення капітального ремонту 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Капітальний ремонт не означає обов’язкового зупинення експлуатації всього об’єкта на час виконання таких робіт, оскільки законодавством передбачена можливість призупинення експлуатації частини об'єкта на час виконання робіт з капітального ремонту без повного зупинення використання такого об’єкта містобудування за функціональним призначенням.