DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
З ВІДСТУПОМ! Про порядок визначення відсоткового значення розміру пенсії працівника прокуратури, що застосовується під час її перерахунку, та обмеження максимального розміру такої пенсії
Суд: Касаційний адміністративний суд

Під час здійснення перерахунку пенсії працівника прокуратури, право на перерахунок якої виникло після набрання чинності Законом України від 14.10.2014 No 1697-VII "Про прокуратуру", відсоткове значення розміру пенсії визначається відповідно до частини другої статті 86 цього Закону на момент виникнення права на перерахунок (а не на момент призначення пенсії) і застосовується у розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати працівників прокуратури.
Працівники прокуратури, яким пенсія призначена до 01.10.2011 – дати набрання чинності Законом України від 08.07.2011 No 3668-VI "Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи" і в яких розмір пенсії на момент набрання чинності цим Законом перевищував максимальний розмір, мають право на отримання пенсії у розмірі, який перевищує максимальний, без можливості її перерахунку до моменту, коли такий розмір відповідатиме максимальному розміру пенсії. Водночас з моменту відповідності розміру пенсії максимальному розміру пенсії, поширюються загальні правила щодо обмеження її розміру. 
СП КАС ВС відступила від висновку викладеного колегією суддів СП КАС ВС у постанові від 04.03.2021 у справі No 589/3997/16-а про те, що у разі призначення особі  пенсії  до 01 січня 2016 року, то до розміру таких  пенсій не застосовуються обмеження максимального розміру пенсії, визначені абзацом шостим частини 15 статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року. Також здійснила відступ від висновку, викладеного, зокрема, у постанові від 10.09.2021 у справі No 580/5238/20, про те, що оскільки призначення та перерахунок пенсії є різними за змістом та механізмом процедурами їх проведення, а положення частини 2 статті 86 Закону України "Про прокуратуру", якими встановлено, що пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати, не стосуються перерахунку вже призначеної пенсії, то при перерахунку пенсії прокурорів має застосовуватись норма, що визначає розмір місячного (чинного) заробітку у відсотках, яка діяла на момент призначення пенсії.
Про базову величину для визначення розміру пенсії у зв’язку з втратою годувальника - судді, що перебував у відставці та отримував щомісячне довічне грошове утримання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Розмір щомісячного довічного грошового утримання судді не може застосовуватися як базова величина при призначенні пенсії у зв’язку із втратою годувальника - судді, що перебував у відставці та отримував щомісячне довічне грошове утримання. Водночас, оскільки такий годувальник на час смерті мав право на пенсію за віком на підставі статті 37 Закону України від 16.12.1993 No 3723-XII “Про державну службу” (далі – Закон No 3723-XII) та пенсію за віком на підставі Закону України від 09.07.2003 No 1058-ІV “Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” (далі - Закон No 1058-ІV), то розмір пенсії у зв’язку із втратою годувальника визначається на вибір заявника - утриманця, який звернувся за призначенням такої пенсії: 70% від розміру пенсії за віком, обчисленої на підставі Закону No 3723-XII, або 50% від розміру пенсії за віком, обчисленої на підставі Закону 1058-ІV.
При цьому, Пенсійний фонд України та його органи повинні забезпечити умови, за яких особа має бути обізнана з умовами призначення різних пенсій, на які вона має право, і може робити усвідомлений вибір, який у цьому випадку є вирішальним. Встановлення обставин щодо належного виконання цього обов’язку має істотне значення для оцінки правомірності рішення відповідача в частині призначення пенсії у зв’язку із втратою годувальника.
Правозастосування положень п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, якщо особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, життя та здоров’я особи у  якому є основним або додатковим об’єктом посягання. Прийняття судом рішення, що суперечать ч. 3 ст. 309 КПК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Поняття "злочин проти життя та здоров’я особи" (п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК) охоплює склади злочинів, у яких основним або додатковим об’єктом є життя та здоров’я особи. Вирішуючи питання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, необхідно виходити з фактичних обставин вчиненого кримінального правопорушення, інкримінованого особі, і враховувати тяжкість злочину, об’єктом якого (основним або додатковим) є життя та здоров’я особи. 
Для застосування п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК тяжкий або особливо тяжкий злочин, додатковим об’єктом якого є життя та здоров’я особи, охоплюється поняттям "тяжкий чи особливо тяжкий злочин проти життя та здоров’я особи". Неприйняття до розгляду судом першої інстанції під час підготовчого судового засідання заперечень на ухвалу слідчого судді про скасування постанови слідчого про зупинення досудового розслідування, що висловлені учасником кримінального провадження, та ненадання відповідей на доводи такого заперечення суперечать ч. 3 ст. 309 КПК.
Застосування норм права, передбачених ч. ч. 3, 5 ст. 219 КПК, у  їх взаємозв’язку з положеннями ст. 290 КПК. Визначення останнього дня звернення до суду з обвинувальним актом (дня закінчення досудового розслідування)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо сторона обвинувачення повідомила сторону захисту про завершення досудового розслідування та надання доступу до його матеріалів шляхом направлення відповідного письмового повідомлення в останній день строку досудового розслідування, визначеного ч. 3 ст. 219 КПК, то останнім днем звернення до суду з обвинувальним актом (днем закінчення досудового розслідування) є день, коли сторона захисту реалізувала своє право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 290 КПК.
Необхідність призначення обов’язкового додаткового покарання у виді позбавлення права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, визначеного санкцією ч. 3 ст. 286 КК, за відсутності підстав передбачених ч. 2 ст. 69 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо додаткове покарання передбачається в санкції статті Особливої частини КК як обов’язкове, то суд може його не призначити лише за наявності підстав, передбачених ч. 2 ст. 69 КК. Оскільки у санкції ч. 3 ст. 286 КК передбачається призначення обов’язкового додаткового покарання у виді позбавлення права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, то суд зобов’язаний призначити засудженому це додаткове покарання, якщо відсутні підстави для призначення більш м’якого покарання, ніж передбачено законом.
Неможливість надання особі подвійного статусу учасника бойових дій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Статус учасника бойових дій є єдиним. Відмінними є обставини, за яких виникли підстави для офіційного засвідчення державою факту визнання особи учасником бойових дій шляхом надання їй відповідного статусу для надання пільг, переваг та соціальних гарантій у процесі трудової діяльності відповідно до професійної підготовки і з урахуванням стану здоров`я.
Законодавством не передбачено подвійного офіційного засвідчення державою факту визнання особи учасником бойових дій шляхом надання їй відповідного статусу повторно, так і те, що особа не може мати двох посвідчень учасника бойовий дій одночасно.
Розмір плати за доступ до елементів інфраструктури об`єкта будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законом України "Про доступ до об`єктів будівництва, транспорту, електроенергетики з метою розвитку телекомунікаційних мереж" встановлено максимальну ставку плати за доступ до елементів інфраструктури, в тому числі за доступ до інфраструктури об`єкта будівництва, за користування будинковою розподільною мережею (в місяць за будинок).
Отже, при визначенні розрахунку за користування частинами будинків для розміщення телекомунікаційних мереж  орган місцевого самоврядування повинен враховувати розмір ставки, встановлений вказаним Законом.
Підстави для зміни місця розташування рекламних засобів, розміщених відповідно до дозволів, термін дії яких не сплив
Суд: Касаційний адміністративний суд

Для зміни місця розташування рекламних засобів, на які раніше було видано дозвіл і термін дії яких не сплив, має значення лише така зміна містобудівної ситуації або проведення реконструкції, ремонту, які плануються на місці розташування таких засобів та зумовлюють необхідність зміни місця розташування.
У разі відсутності доказів зміни містобудівної ситуації, яка зумовила б необхідність зміни місць розташування рекламних засобів, рішення органу місцевого самоврядування про затвердження схеми розташування рекламних засобів та демонтаж рекламних засобів, не може визнаватися рішенням про зміну містобудівної ситуації.
Період часу, у який при обрахунку середнього заробітку підлягав до застосування коефіцієнт підвищення заробітної плати, передбачений пунктом 10 Порядку обчислення середньої заробітної плати
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до пункту 10 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року No100, (який був чинний на час виникнення спірних правовідносин та на момент прийняття рішення про поновлення) у випадках підвищення тарифних ставок і посадових окладів на підприємстві, в установі, організації відповідно до актів законодавства, а також за рішеннями, передбаченими в колективних договорах (угодах), як у розрахунковому періоді, так і в періоді, протягом якого за працівником зберігається середній заробіток, заробітна плата, включаючи премії та інші виплати, що враховуються при обчисленні середньої заробітної плати, за проміжок часу до підвищення коригуються на коефіцієнт їх підвищення. Проте у подальшому постановою КМУ від 09 грудня 2020 року No 1213 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року No 100", яка набрала чинності 12 грудня 2020 року, пункт 10 Порядку No  100 виключено.
Отже, з 12 грудня 2020 року правові підстави для застосування коефіцієнта підвищення відсутні.
Таким чином, у період з 12 грудня 2020 року до 07 квітня 2021 року розрахунковою величиною для обрахунку середнього заробітку позивача має слугувати його середньоденна заробітна плата без коефіцієнтів підвищення заробітної плати.
Докази вчинення порушення під час проведення рейдової перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

За приписами статті 6 Закону України "Про автомобільний транспорт" під час проведення рейдової перевірки (перевірки на дорозі) посадові особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики з питань безпеки на наземному транспорті, мають право, зокрема, використовувати засоби фото- і відеофіксації процесу перевірки, у тому числі в автоматичному режимі. Наведене свідчить, що одним із доказів вчинення порушень під час проведення рейдової перевірки (перевірки на дорозі) є, зокрема, відеозапис процесу перевірки.
Порядок розірвання контракту з ректором закладу вищої освіти за ініціативи засновника
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавством в тому числі і статтею 15 Закону України "Про вищу освіту" не передбачені повноваження відповідача на дострокове розірвання контракту з ректором закладу вищої освіти з власної ініціативи за відсутності подання вищого колегіального органу громадського самоврядування закладу вищої освіти.
Підтверджуючі засоби невиконання ректором закладу вищої освіти зобов’язання за контрактом щодо забезпечення належної підготовки фахівців з вищою освітою за відповідними програмами
Суд: Касаційний адміністративний суд

З аналізу норм Закону України "Про вищу освіту" вбачається, що доказом невиконання або неналежного виконання ректором свого обов`язку закріпленого пп.1 п. 6 Контракту (керівник зобов`язаний забезпечити підготовку фахівців з вищою освітою за відповідними програмами на відповідних рівнях вищої освіти згідно із стандартами вищої освіти) є виключно рішення Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти про відмову в акредитації відповідної освітньої програми.
Вимоги до формулювання підстав звільнення з урахуванням пункту 8 статті 36 КЗпП
Суд: Касаційний адміністративний суд

У пункті 8 статті 36 КЗпП встановлюється така підстава припинення трудового договору як обставини, зазначені в контракті. Це правило з`явилося у зв`язку з внесенням змін до Кодексу законів про працю України Законом від 20 березня 1991 року N 871-XII. Право сторін контракту передбачити підстави його розірвання не підлягає сумніву. Але контрактом можуть бути передбачені різні підстави його припинення.
При звільненні з підстав передбачених контрактом, посилання варто робити на пункт 8 статті 36 КЗпП, а у формулюванні звільнення вказати і підставу передбачену контрактом.
Визначення місяця, з якого починається розрахунок індексації грошового забезпечення особи як військовослужбовця з 01 грудня 2015 року
Суд: Касаційний адміністративний суд

Розрахунок індексації грошового забезпечення особи як військовослужбовця з 1 грудня 2015 року не прив`язаний до місяця прийняття (виходу) на військову службу.
Відправною точкою для визначення місяця підвищення доходу особи та початку обчислення індексу споживчих цін наростаючим підсумком є місяць останнього підвищення тарифної ставки (окладу) за посадою, яку він займав.
Види індексації та методи їх нарахування
Суд: Касаційний адміністративний суд

Порядок проведення індексації грошових доходів населення передбачає можливість виплати двох видів індексації грошового доходу, умовно кажучи, "поточної" та "індексації-різниці". Суми цих індексацій можуть нараховуватися і одночасно, і окремо одна від одної. У разі виникнення спору щодо індексації грошових доходів, коло обставин, які є істотними для справи; факти, що підлягають встановленню; характер спірних правовідносин; матеріальний закон, який їх регулює, - залежать від виду індексації, з приводу якої існує спір.
Характер виплат індексації-різниці грошового доходу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Системний аналіз пункту 1, абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Уряду від 17 липня 2003 року No1078 (далі також - "Порядок No1078") дає підстави зробити висновок, що нарахування й виплата індексації-різниці мають щомісячний фіксований характер, гарантуються законом і є обов`язковим для підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності і господарювання, а також для фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників.
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути предметом судового оскарження
Суд: Касаційний адміністративний суд

За приписами частини сьомої статті 44 Закону України "Про державну службу" висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону. Виходячи зі змісту наведеної норми, предметом оскарження в судовому порядку може бути саме висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця.
Обґрунтування оцінки при прийнятті рішення під час оцінювання державного службовця
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписами Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року No 640, суб`єкт оцінювання наділений повноваженнями прийняти рішення щодо виставлення під час оцінювання державного службовця однієї з трьох оцінок, а саме: негативної, позитивної або відмінної. При цьому, суб`єкт оцінювання повинен обґрунтувати таку оцінку.
Повноваження НКРЕКП у межах здійснення державного контролю щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики
Суд: Касаційний адміністративний суд

Окрім накладення штрафних санкцій Регулятор (НКРЕКП) під час здійснення державного контролю суб`єкта господарювання може також і приймати обов`язкові до виконання рішення про усунення виявлених порушень, та і/або заходи регуляторного впливу, що мають іншу правову природу.
Застосування строків, передбачених пунктом 2 частини п’ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Строки зміни умов договору про закупівлю бензину, передбачені пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", в частині ціни за одиницю товару не застосовуються. При цьому зберігається обмеження збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку, за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.
Визначення періоду вимушеного прогулу та наявності/відсутності у поновленого на роботі працівника права використати щорічну відпустку за період вимушеного прогулу, у разі отримання за неї грошової компенсації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Поновлення на посаді працівника, звільнення якого відбулося без законної підстави (відповідно до частини першої статті 235 КЗпП України), має означати, що період вимушеного прогулу, спричинений цим незаконним/неправомірним звільненням, зараховується до стажу працівника, який дає право на щорічну основну відпустку (пункт 2 частини першої статті 9 Закону No 504/96-ВР). Водночас часові рамки періоду вимушеного прогулу (внаслідок незаконного/неправомірного звільнення) визначають власне дата звільнення працівника і дата видання розпорядчого акта (наказу) про його поновлення. Тож визначений таким чином період вимушеного прогулу не може охоплювати періоду роботи (як стажу, який дає право на щорічну відпустку) до незаконного/неправомірного звільнення.
Якщо у зв`язку зі звільненням, яке згодом визнане таким, що відбулося незаконно/неправомірно, працівникові виплатили на підставі статті 24 Закону No504/96-ВР грошову компенсацію за невикористані дні відпустки (які він мав право використати на день звільнення), то після поновлення на роботі/посаді цей працівник - якщо він отримав грошову компенсацію - має право використати щорічну відпустку тільки за період вимушеного прогулу, але не за період роботи до звільнення, за який йому виплатили грошову компенсацію. Отож, якщо працівник отримав грошову компенсацію за невикористані дні щорічних відпусток, то використати ці [раніше "компенсовані"] дні відпусток він уже не може, зокрема й після поновлення на роботі/посаді.
Підстава для зменшення або невиплати премії прокурору
Суд: Касаційний адміністративний суд

Підставою для зменшення або невиплати премії прокурору є рапорт, погоджений відповідним керівником, у якому викладені обставини, що свідчать про несумлінне виконання службових обов`язків, та/або несвоєчасне та неякісне виконання завдань і доручень керівників органів прокуратури, та/або порушення трудової дисципліни. Недотримання передбаченого Положенням про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України No234 від 09.08.2017, механізму зменшення/невиплати премії, у тому числі внаслідок порушення терміну подання рапорту, є достатньою підставою вважати рішення про зменшення/невиплату премії прокурору незаконним.
Звернення фізичних чи юридичних осіб як підстава для проведення органом контролю перевірки арбітражного керуючого
Суд: Касаційний адміністративний суд

Саме по собі звернення як фізичних, так і юридичних осіб щодо невиконання або неналежного виконання арбітражним керуючим покладених на нього повноважень є достатньою підставою, за якою органом контролю може бути проведено перевірку такого арбітражного керуючого.
Належна мотивація рішення не впливає на дискреційні повноваження конкурсної комісії, а лише дисциплінує таку у площині дотримання процесу оцінювання у рамках закону
Суд: Касаційний адміністративний суд

Не заперечуючи наявність у конкурсної комісії дискреційних повноважень надавати оцінку рівня професійної компетентності кандидата саме для роботи на певній посаді та ухвалювати рішення за наслідками проведення конкурсу, Суд зазначає, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону. Тобто межі дискреції конкурсної комісії щодо, зокрема, оцінювання кандидата не можуть бути неосяжними та повинні підлягати зовнішньому публічному контролю. Процес оцінювання, як і рішення в результаті цього процесу, мають бути зрозумілим як учасникам цих відносин, зокрема кандидатам на посаду, так і незалежному сторонньому спостерігачу. Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалася процедура оцінювання і чи була дотримана процедура його прийняття. Її обсяг і ступінь залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи/пояснення кандидата взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувалася конкурсна комісія, коли оцінювала кандидата під час проведення співбесіди, тобто встановити мотиви ухваленого рішення. Особливо-виняткової значимості обґрунтованість/вмотивованість рішення набуває тоді, коли йдеться про непроходження кандидатом конкурсу, з огляду на наслідки, які це потягне.
Повноваження суду щодо меж перевірки рішення конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посад працівників Державного бюро розслідувань
Суд: Касаційний адміністративний суд

Суд вправі перевірити аргументованість, вмотивованість рішення конкурсної комісії. При цьому Суд не вправі підміняти вказаний орган в частині оцінювання обставин пов`язаних з кандидатом на посаду, його професійних якостей та на власний розсуд переоцінювати висновки.
Строки звернення до суду з позовними вимогами про стягнення невиплаченої при звільненні премії
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зі змісту частини другої статті 81 Закону України "Про прокуратуру", Положення про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України No234 від 09.08.2017, випливає, що премія є складовою заробітної плати прокурора, а тому з вимогами, пов`язаними із її стягненням, позивач мав право звернутися до суду без обмеження будь-яким строком.
Момент, з якого у суб’єктів владних повноважень виникає право звернення до суду із позовом про стягнення витрат на утримання курсанта у закладі вищої освіти
Суд: Касаційний адміністративний суд

Саме із відмовою курсанта добровільно відшкодувати витрати на його утримання у закладі вищої освіти, законодавцем пов`язано можливість звернення Міністерства оборони України та інших центральних органів виконавчої влади, яким підпорядковані відповідні заклади освіти, із позовом про стягнення такого відшкодування у судовому порядку.
Вплив організаційних складнощів у суб’єкта владних повноважень при оцінці судом поважності причин несвоєчасного вчинення цим суб’єктом відповідних процесуальних дій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Неналежна організація процесу з оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатися отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі, і щодо вчасного подання апеляційної скарги.