DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо скасування відкритих торгів (аукціону) та їх результатів щодо відчуження майна (активів), включеного до ліквідаційної маси банку, та підстави повернення гарантійного внеску
Суд: Касаційний цивільний суд

Питання про скасування відкритих торгів (аукціону) та їх результатів щодо відчуження майна (активів), включеного до ліквідаційної маси банку, і зобов’язань неплатоспроможних банків законодавством віднесено виключно до дискреційних повноважень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.
Якщо такі відкриті торги (аукціон) не скасовані та не визнані такими, що не відбулися, то гарантійний внесок учасника аукціону, сплачений для надання гарантії, що в разі перемоги в електронному аукціоні цей учасник виконає свої зобов’язання, поверненню не підлягає
Щодо визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, як підстави визнання недійсності торгів
Суд: Касаційний цивільний суд

Наявність підстав для визнання недійсними торгів має встановлюватися судом на момент їх проведення. Рішення суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не має зворотної дії в часі і не може
породжувати правові наслідки, у тому числі й щодо недійсності торгів, або впливати на інші юридичні факти, що настали до набрання законної сили рішенням суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає
виконанню
Щодо виконання продавцем умов договору купівлі-продажу, якщо він здійснював свою діяльність під час форс-мажорних обставин про поставку товару покупцю
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо продавець здійснював свою діяльність під час форс-мажорних обставин і товар, за який покупець сплатив грошові кошти на виконання договору, був наявний на складі, і відповідно до умов договору купівлі-продажу
продавець не повідомляв покупця про наявність обставин непереборної сили, а також не виконав свого обов’язку щодо поставки товару покупцю на умовах самовивозу зі складу продавця, то продавець зобов’язаний передати відповідно до умов договору у власність покупця оплачений товар шляхом його поставки останньому
Щодо зобов’язання банку видати позичальнику кредит
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо позичальник вважає відмову банку від надання йому кредиту, передбаченого договором, необґрунтованою, він має право вимагати від кредитодавця відшкодування збитків, а не реально виконати зобов’язання, оскільки примус до виконання обов’язку видати кредит у натурі не допускається
Щодо кваліфікації відсутності працівника на роботі в період дії воєнного стану як прогул без поважної причини
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність працівника на роботі в період дії воєнного стану не може бути кваліфікована як прогул без поважної причини. Якщо з таким працівником відсутній зв’язок, до з’ясування причин і обставин його відсутності за ним
зберігаються робоче місце та посада, трудові відносини не припиняються, однак час таких неявок не зараховується до стажу роботи, що дає право на щорічну відпустку, та в загальному порядку не підлягає оплаті
Юрисдикція спорів про оскарження наказу Мін’юсту, яким відмовлено у задоволенні скарги на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спори про оскарження наказу Мін’юсту, яким відмовлено у задоволенні скарги на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора мають вирішуватися у порядку господарського судочинства з огляду на первинність у цих правовідносинах корпоративного елементу та похідний характер спору про правомірність наказів Мін`юсту, прийнятих відповідно до Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року No 1128.

Водночас спори у справах, в яких предметом оскарження були виключно накази Мін`юсту за результатом розгляду скарг на рішення (дії або бездіяльність) державного реєстратора (суб`єкта державної реєстрації) з підстав порушення Мін’юстом встановленої процедури розгляду відповідних скарг або невідповідності змісту наказу Мін’юсту встановленим вимогам законодавства, але без необхідності безпосереднього втручання суду у самі реєстраційні дії та підстави їх вчинення мають публічно-правову природу та підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Щодо права роботодавця застосовувати до працівника заходи дисциплінарної відповідальності за правопорушення, не пов’язане з фактами мобінгу, спір про встановлення яких розглядається в судовому порядку 
Суд: Касаційний цивільний суд

На період розгляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або судом заяви особи, яка зазнала дій / бездіяльності, що містять ознаки мобінгу, про визнання таких фактів та їх усунення працівник продовжує виконувати свої трудові обов’язки.
У випадку встановленого факту неналежного виконання працівником своїх трудових обов’язків, не пов’язаного з фактами мобінгу, порушення ним трудової дисципліни після звернення до компетентного органу із заявою про
встановлення факту мобінгу та до набрання законної сили судовим рішенням про встановлення такого факту роботодавець не позбавлений права застосувати до такого працівника заходи дисциплінарної відповідальності за таке правопорушення (не пов’язане з фактами мобінгу) в порядку, передбаченому КЗпП України
ВІДСТУП! Порядок призначення в.о. директора підприємства 
Суд: Велика Палата

ВП ВС відступила від висновку КЦС ВС, викладеного в постановах від 06 липня 2022 року у справі No 275/404/21, від 27 січня 2021 року у справі No 686/21123/19 та від 17 червня 2022 року у справі No 556/1395/21  щодо тлумачення факту призначення в. о. директора як призначення керівника підприємства в законному порядку, визначивши, що умови наказу уповноваженого органу управління державним підприємством про призначення особи виконувачем обов’язків керівника підприємства в частині "до призначення керівника в установленому
законодавством порядку" потрібно тлумачити у широкому сенсі, а саме як до призначення керівника за результатами проведеного конкурсу шляхом укладення з ним контракту, так і призначення іншої особи, на яку покладається виконання обов`язків керівника підприємства шляхом видачі відповідного наказу.
Звільнення в.о. керівника підприємства на підставі п. 2 ч. 1 ст. 36 КЗпП
Суд: Велика Палата

Виконувач обов’язків керівника підприємства може бути звільнений на підставі пункту 2 частини першої статті 36 КЗпП України на підставі наказу уповноваженого органу управління державним підприємством зі спливом
трьохмісячного строку, або настання відповідної події – призначення нового в.о. керівника
Забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно у разі пред'явлення вимоги немайнового характеру
Суд: Велика Палата

Як характер спору (майновий або немайновий), так і те, чи підлягає судове рішення у конкретній справі примусовому виконанню, не мають вирішального значення при дослідженні судом питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову.
У справі про визнання недійсним договору про поділ спільного майна подружжя – квартири, яка за умовами договору перейшла в особисту приватну власність відповідачки, забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно є співмірним із заявленою позовною вимогою.
Щодо встановлення порядку користування квартирою між її співвласниками у разі, якщо членом сім’ї одного із співвласників є неповнолітня дитина
Суд: Касаційний цивільний суд

Наявність у неповнолітньої дитини права користування квартирою не впливає на можливість встановлення порядку користування цією квартирою між її співвласниками та визначення конкретних варіантів такого порядку
користування, оскільки право користування неповнолітньої особи є похідним від права власності співвласника квартири, членом сім’ї якого є дитина
Правова природа заяви про збільшення позовних вимог щодо стягнення трьох процентів річних та інфляційних втрат, подана до позову про стягнення процентів та пені за кредитним договором 
Суд: Велика Палата

Положення частини третьої статті 49 ЦПК України виключають можливість одночасної зміни предмета і підстав позову, тому у разі подання позивачем заяви у підготовчому засіданні, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у прийнятті такої заяви та повернути заявникові.
Водночас позивач не позбавлений прав звернутися до суду з новим позовом у встановленому законом порядку.

Подана до позову про стягнення процентів та пені за кредитним договором заява про збільшення позовних вимог щодо стягнення трьох процентів річних та інфляційних втрат, нарахованих відповідно до частини другої статті 625 ЦК України, за несвоєчасне виконання рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором, обґрунтована новими вимогами, які не заявлялися під час подачі позову, фактично є новим позовом щодо відповідальності за порушення виконання рішення суду
Щодо позбавлення батьківських прав матері дитини, яка тимчасово перебуває за межами України 
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо мати не ухиляється від виховання та утримання своїх дітей, цікавиться їхнім життям та бажає надалі належним чином виконувати свої батьківські обов’язки, то її вимушене тимчасове перебування за межами України (внаслідок життєвих обставин) не є підставою для позбавлення її батьківських прав
Відступ! Щодо згоди одного з подружжя на придбання майна іншим з подружжя та правовий режим придбаного майна
Суд: Касаційний цивільний суд

Згода іншого з подружжя (співвласника) на розпорядження майном, що є об’єктом права спільної сумісної власності подружжя, поширюється як на випадки відчуження майна, що є об’єктом права спільної сумісної власності подружжя, так і на випадки набуття майна подружжям у право спільної сумісної власності.
Наявність письмової згоди одного з подружжя на укладення іншим із подружжя договору купівлі-продажу майна, зафіксованої в такому договорі, свідчить про придбання майна за спільні кошти у спільну сумісну власність, оскільки згода іншого подружжя на набуття майна підтверджує придбання такого майна за спільні кошти подружжя.
У разі якщо інший з подружжя надав згоду на розпорядження майном (коштами) для набуття майна в спільну сумісну власність і така згода зафіксована безпосередньо в договорі купівлі-продажу майна, який вчинено іншим
з подружжя, то суд не може своїм рішенням підміняти домовленість подружжя про набуття майна в спільну сумісну власність.
ОП КЦС ВС відступила від висновку КЦС ВС, викладеного в постановах від 29 липня 2020 року у справі No 127/16354/17 та від 22 травня 2019 року у справі No 523/8319/14-ц, про те, що наявність письмової згоди одного з подружжя на укладення іншим із подружжя договору на придбання майна, зафіксованої у такому договорі, не
свідчить про придбання майна за спільні кошти у спільну сумісну власність, оскільки письмова згода необхідна для розпорядження таким майном, а не на його придбання.
Щодо набуття активу (об’єкта нерухомості) близьким родичем особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування
Суд: Касаційний цивільний суд

Прямий спосіб набуття активу (об’єкта нерухомості) близьким родичем особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за умови недостатності розміру законних доходів для такого набуття, є опосередкованим способом набуття активів цією особою. За наявності різниці між вартістю активу та грошових коштів, набутих на законних підставах, такий актив підлягає визнанню необґрунтованим.
Вартість набуття у власність такого активу особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має значення для кваліфікації такого активу як необґрунтованого, а не для стягнення його
в дохід держави
Про умови, за наявності яких для отримання ліцензії на право виробництва пального, право оптової або роздрібної торгівлі пальним або на право зберігання пального не вимагаються документи, що підтверджують прийняття об`єктів в експлуатацію
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положення частини третьої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у системному зв`язку із положеннями частини тридцять восьмої статті 15 цього ж Закону необхідно розуміти так, що тимчасово - до 1 січня 2022 року право на отримання ліцензії на виробництво пального, оптову або роздрібну торгівлю пальним або зберігання пального без подання документів, що підтверджують прийняття об`єктів в експлуатацію відповідно до законодавства, мають суб`єкти господарювання, що у встановленому законом порядку до  1 січня 2014 року набули право власності на кожен з об`єктів у місці оптової або роздрібної торгівлі пальним або зберігання пального, необхідних для оптової або роздрібної торгівлі пальним або зберігання пального; у разі розміщення нових об`єктів на відповідній території або у разі, якщо на такі об`єкти не набуто право власності відповідно до закону до 1 січня 2014 року, для отримання ліцензії на вищезазначені види господарської діяльності необхідно подати документ, що підтверджує прийняття об`єктів в експлуатацію, якщо ці об`єкти потребують введення в експлуатацію відповідно до законодавства
Про відсутність підстав для застосування Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, до укладення між постачальником послуг та споживачем нового договору про надання комунальних послуг
Суд: Касаційний адміністративний суд

Методика розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22 листопада 2018 року No 315, не підлягає застосуванню постачальником послуг у взаємовідносинах із споживачем після 1 травня 2019 року та до укладання нового договору, передбаченого Законом від 9 листопада 2017 року No 2189-VIII "Про житлово-комунальні послуги".
Про строк звернення до суду Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та її територіальних органів для стягнення штрафів у сфері законодавства про рекламу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Закон України "Про рекламу" та Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року No 693, не містять спеціально визначених строків звернення до суду Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та її територіальних органів для стягнення штрафів у сфері законодавства про рекламу, а тому слід застосовувати загальний строк звернення, визначений абзацом другим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Про розмежування строку призначення позапланової перевірки з підстави перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, і строку проведення позапланової перевірки достовірності таких даних
Суд: Касаційний адміністративний суд

У пункті 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року No 553, визначені підстави позапланової перевірки, зокрема, перевірка достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Разом з тим, щодо зазначеної підстави передбачено особливості її реалізації - вона повинна бути виявлена у строк протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.
Водночас, зазначена норма не регулює строки проведення перевірки. Тримісячний строк, наведений у зазначеній нормі, слід розуміти як такий, протягом якого може бути призначено перевірку з цієї підстави. Час самої перевірки до цього строку не входить.
Про вимоги до інформації, що стосується характеристик готелів, розміщених на території інших держав, яка надається туроператором споживачам туристичних послуг
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відсутність загальноприйнятої системи класифікації готелів на міждержавному та міжнародному рівнях не звільняє туроператора (турагента) від обов`язку надавати споживачам відповідно до статті 19-1 Закону України від 15 вересня 1995 року No 324/95-ВР "Про туризм" інформацію про умови надання туристичних послуг за кордоном, зокрема, щодо характеристики готелів та інших засобів тимчасового розміщення, у тому числі місце їх розташування, категорію, строки і порядок оплати готельного обслуговування.
Застосування в Україні до готелів, розміщених на території інших держав, лише класифікації "за зірками" є недостатнім. Для споживачів туристичних послуг туроператор (турагент) має надавати достовірну інформацію про категорії готелю, вказувати комплексний показник рівня комфорту готелю, який є зрозумілим та доступним для споживачів, що можуть отримувати туристичні послуги в Україні; надавати, зокрема, фото- та відеофіксації номерного фонду, облаштування території, текстовий опис готельних номерів, набір послуг, які можна отримати в готелі, інші загальні відомості.
Про правомірність застосування фінансової санкції за ухилення від укладення охоронного договору на об`єкт нерухомості, який після застосування такої санкції втратив статус об`єкта культурної спадщини на підставі судового рішення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Санкція, передбачена абзацом п’ятим частини першої статті 44 Закону України від 8 червня 2000 року No 1805-ІІІ "Про охорону культурної спадщини", застосовується за ухилення власника пам`ятки або уповноваженого ним органу від підписання охоронного договору, якщо об`єкт є пам`яткою на час винесення постанови про накладення фінансової санкції.
Наступне оскарження правомірності набуття статусу об`єкта культурної спадщини чи ухвалення судового рішення про визнання протиправним та скасування рішення про надання об`єкту статусу пам`ятки, не є підставою для скасування постанови про застосування фінансових санкцій, оскільки на час її прийняття об`єкт мав статус пам`ятки;
Подання позову стосовно правомірності набуття статусу об`єкта культурної спадщини не є законною підставою для відмови в укладенні охоронного договору. Саме лише оскарження рішення про надання об`єкту статусу пам`ятки  не зупиняє його дію, не позбавляє об`єкт статусу пам`ятки і не звільняє власника від необхідності вжиття заходів з його охорони (в тому числі укладення охоронного договору).
Про відсутність у власника або користувача земельної ділянки обов’язку змінювати її цільове призначення, у випадку зміни функціонального призначення території, на якій розташована ця земельна ділянка
Суд: Касаційний адміністративний суд

Власник чи користувач земельної ділянки має право на звернення до суду з позовом про визнання протиправною та визнання нечинною містобудівної документації, яка встановлює (змінює) функціональне призначення територій.
Встановлення (зміна) функціонального призначення території не покладає на власника або користувача земельної ділянки обов`язку змінювати цільове призначення раніше сформованих земельних ділянок, а також не обмежує прав власника або користувача земельної ділянки на використання земельної ділянки за попереднім цільовим призначенням.
Про заборону влаштування у прибережних захисних смугах огорож або інших конструкцій, що перешкоджають доступу громадян до берегів річок, водойм та островів
Суд: Касаційний адміністративний суд

У прибережних захисних смугах забороняється влаштування огорож або інших конструкцій, що перешкоджають доступу громадян до берегів річок, водойм та островів, крім випадків, передбачених законом, і саме встановлення таких огорож вже і є перешкодою, не залежно від того на якій категорії земель вони розташовуються.
Про підстави для виникнення у особи, на чиє ім’я відкрито вклад іншою особою, статусу вкладника
Суд: Касаційний адміністративний суд

При укладенні договору банківського вкладу на користь третьої особи обов`язковим є пред`явлення особою, на користь якої здійснено вклад, відповідної вимоги до банку відповідно до положень статті 1063 Цивільного Кодексу України. При цьому у разі, якщо вклад здійснено на користь малолітньої особи, така вимога має бути здійснена її законним представником. В протилежному випадку, така особа не набуває права на вклад, і вкладником слід вважати особу, яка уклала договір банківського вкладу на користь третьої особи.
Про неможливість судового оскарження процедурних рішень, які передують прийняттю Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти рішення про скасування рішення спеціалізованої вченої ради про присудження наукового ступеня
Суд: Касаційний адміністративний суд

Процедурні рішення, які передують прийняттю Національним агентством рішення про скасування рішення спеціалізованої вченої ради про присудження наукового ступеня, не можуть бути самостійним предметом судового оскарження, оскільки не порушують права учасників цих відносин і, відповідно, не породжують для них права на судовий захист. Вони носять суто інформаційно-рекомендаційний характер для забезпечення виконання основних завдань та функцій Національним агентством.
Такі рішення можуть бути оцінені судом лише після прийняття Національним агентством відповідного рішення та у межах розгляду справи, предметом якої є оскарження такого рішення особою, чиїх прав воно стосується.
Про обов’язок суду зупинити провадження у випадку перебування сторони у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції
Суд: Касаційний адміністративний суд

Норма пункту 5 частини першої статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України може бути застосована судами при вирішенні питання про зупинення провадження у справі у разі перебування фізичної особи, яка є стороною чи третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, до припинення перебування такої фізичної особи у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.
Конструкція вказаної норми носить імперативний характер та покладає на суд саме обов`язок, а не право зупинити провадження у випадку перебування сторони у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.
Про порядок реалізації права на забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житлом або грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Військовослужбовці та особи, на яких розповсюджується дія Закону України від 20 грудня 1991 року No 2011-XII  "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", забезпечуються житловими приміщеннями для постійного проживання або грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення згідно з чергою, яка визначається часом зарахування на квартирний облік осіб, що потребують поліпшення житлових умов та/або включення до списків осіб, які мають право на першочергове чи позачергове отримання жилих приміщень. При цьому передумовою для виникнення обов`язку щодо реалізації права військовослужбовців та членів їх сімей на забезпечення житловим приміщенням є наявність житлової площі за місцем проходження служби та наближення черги за списком осіб на отримання такого житла.