DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо звільнення прокурора, який за своїм правовим статусом і процесуальними повноваженнями не виконував повноважень прокурора, передбачених КПК України і Законом No1697-VII, з підстав непроходження атестації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Статус прокурора визначається не лише за критерієм посади у системі органів прокуратури, а й за критерієм реалізації на цій посаді функцій прокуратури та виконання повноважень прокурора, які визначені у статті 36 КПК України, статтях 22-26 Закону України "Про прокуратуру" (далі – Закон No1697-VII). За базовим принципом кримінального процесу функції організації і здійснення досудового розслідування та функції процесуального керівництва досудовим розслідуванням, що здійснюються різними за своїм службовим становищем і процесуальним статусом посадовими й службовими особами органів досудового розслідування та прокуратури - розмежовуються. Приписи пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі- Закон No113-ІХ), що визначали порядок звільнення прокурорів на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону No1697-VII під час проведення їхньої атестації, стосувалися виключно прокурорів. При цьому системний аналіз положень Закону No113-ІХ у взаємозв`язку з положеннями Закону No1697-VII не дає підстав для висновку про ототожнення законодавцем у тексті Закону No113-ІХ понять прокурора і слідчого прокуратури в єдиному терміні "прокурори". Отже, якщо особа, яка за своїм правовим статусом і процесуальними повноваженнями не виконувала повноважень прокурора, передбачених КПК України і Законом No1697-VII, то відповідно не була й прокурором, що виключало можливість застосування до неї станом на день звільнення (18 жовтня 2019 року) положень Закону No1697-VII, в тому числі пункту 9 частини першої статті 51 цього Закону щодо звільнення прокурора з посади з підстави ліквідації чи реорганізації органу прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, або в разі скорочення кількості прокурорів органу прокуратури.
Перебування особи на самоізоляції не можна розцінювати у якості поважної причини, яка перешкоджала їй своєчасному зверненню до суду із позовом
Суд: Касаційний адміністративний суд

Щодо обставини перебування позивача на самоізоляції у якості поважної причини, яка перешкоджала своєчасному зверненню до суду із цим позовом варто зазначити, що дотримання протиепідемічних заходів є важливим, та сприяє непоширенню коронавірусної інфекції, однак вказане не позбавляє можливості звернення до суду. Через карантинні обмеження держава почала активно забезпечувати можливість осіб звернення до державних органів та судів альтернативними методами, а саме за допомогою підсистеми "Електронний суд", крім того, залишилася можливість направити позовну заяву засобами поштового зв`язку. Так, КАС України передбачено можливість подання позовної заяви до адміністративного суду як у письмовій, так і в електронній формах; при цьому, у електронній формі позов може бути поданий виключно з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Отже, позивач мав змогу подати позов в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. При цьому, позивач не був позбавлений можливості звернутися за правовою допомогою з метою захисту його порушених прав у суді.
Обставини, що мають бути враховані судом при поновленні строку на апеляційне оскарження
Суд: Касаційний адміністративний суд

Сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.
Відсутність підстав для перерахунку пенсії працівника податкової міліції у разі збільшення відсоткового розміру окремих видів його грошового забезпечення на підставі розпорядчих документів Державної фіскальної служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Надбавка за особливості проходження служби та преміювання є щомісячними додатковими видами грошового забезпечення, які є складовими грошового забезпечення, з якого обраховується та (або) перераховується  пенсія, призначена за Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".
Водночас, розмір преміювання для конкретної особи рядового та начальницького складу податкової міліції заздалегідь не є фіксованим, а здебільшого залежить від особистого внеску в загальні результати служби та є у межах фонду преміювання.
Збільшення відсоткового розміру окремих видів грошового забезпечення військовослужбовців за посадою аналогічною тій, яку займала особа на час звільнення зі служби, зокрема, надбавки за особливості проходження служби та премії, на підставі розпорядчих документів Державної фіскальної служби, не є тотожним підвищенню грошового забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України, а тому таку зміну розміру грошового забезпечення за окремою посадою не можна розглядати як підвищення грошового забезпечення в цілому.
Щодо обов’язку замовника будівництва отримати дозвіл на виконання будівельних робіт у разі реконструкції підземного переходу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Підземний перехід є об`єктом благоустрою, а не його елементом. Відтак для реконструкції вказаного об`єкту замовник виконання будівельних робіт зобов’язаний отримати дозвіл на їх виконання.
Щодо мети видачі суб`єктам кінематографії державного посвідчення на право розповсюдження і демонстрування фільмів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Видача Держкіно прокатного посвідчення насамперед має на меті забезпечення дотримання авторських прав на фільм як на аудіовізуальний твір, оскільки для одержання прокатного посвідчення власники кінотеатрального, телевізійного права, права домашнього відео та публічного комерційного відео на фільм зобов`язані подати до Держкіно оригінал або нотаріально засвідчену в установленому порядку копію (ксерокопію) угоди (контракту, договору) або іншого документа, який підтверджує надання автором фільму або власником, який має виключне право на фільм, дозволу або передачу прав на розповсюдження і демонстрування фільму.
Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти, як орган, уповноважений виявляти та встановлювати факти порушення академічної доброчесності системи зовнішнього забезпечення якості освітньої діяльності закладів вищої освіти
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дотримання академічної доброчесності та забезпечення її дотримання здобувачами освіти в освітньому процесі та науковій діяльності є одним з обов`язків педагогічних, науково-педагогічних та наукових працівників (стаття 54 Закону України "Про освіту" та стаття 58 Закону України "Про вищу освіту") і передбачає, окрім іншого, посилання на джерела інформації у разі використання ідей, розробок, тверджень, відомостей (стаття 42 Закону України "Про освіту").
Забезпечення ж дотримання академічної доброчесності працівниками закладів вищої освіти, у тому числі створення і забезпечення функціонування ефективної системи запобігання та виявлення академічного плагіату, є одним із заходів, здійснення яких передбачено в межах системи внутрішнього забезпечення якості вищої освіти.
Функції щодо визначення порядку виявлення та встановлення фактів порушення академічної доброчесності можуть здійснюватися не тільки повноважним колегіальним органом управління закладу освіти, а і Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти, яке діє як суб`єкт системи зовнішнього забезпечення якості освітньої діяльності закладів вищої освіти.
Правомірність проведення позапланової перевірки органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі відсутності на об’єкті містобудування суб`єкта містобудування, що обізнаний про намір проведення такої перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.
Варто відзначити, що суб`єкт містобудування має право, а не обов`язок бути присутнім при проведенні позапланового заходу контролю й це право реалізується ним самостійно, на власний розсуд, суб`єктивно. Реалізуючи самостійно і на власний розсуд право брати участь при проведенні перевірки, суб`єкт містобудування на свій вибір може бути присутнім безпосередньо під час здійснення контрольного заходу або на стадіях оформлення його результатів, надання письмових пояснень та заперечень на акт перевірки та інші документи, оформлені контролюючим органом за результатами проведеного заходу, які обов`язково надаються суб`єкту містобудування.
Відсутність на об`єкті будівництва, який перевіряється, суб`єкта містобудування, що обізнаний про намір проведення такої перевірки, не може бути перешкодою для реалізації контролюючим органом своїх повноважень у сфері державного нагляду (контролю), оскільки з метою їх виконання останній наділений правом, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки тощо (пункти 1, 8 та 10 частини другої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").
Скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інформація, отримана від інших органів влади, по суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларацій
Скасування декларації про початок виконання будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Якщо об’єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, не відведеній для цієї мети, зокрема, якщо вид цільового призначення такої земельної ділянки, визначений відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року No 548, та зазначений у правовстановлюючому документі, не відповідає намірам будівництва, то такий об’єкт має ознаки самочинного будівництва, що в свою чергу є підставою для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт.
Належний відповідач за позовом про знесення самочинного будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Саме до особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, може бути звернено вимоги позову органу державного архітектурно-будівельного контролю про знесення самочинно збудованого об'єкта з подальшою компенсацію цієї особою витрат, пов'язаних із таким знесенням.
Вимога слідчого відповідного органу досудового розслідування Національної поліції України як підстава для проведення позапланової перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Вимога у формі листа, складеного слідчим відповідного органу досудового розслідування Національної поліції України, зумовлює наявність передбачених законом підстав для проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.
Законодавець не встановлює критеріїв щодо змісту такого документа й не вимагає від контролюючих органів проведення позапланового заходу у строк, що встановлений правоохоронними органами. Нездійснення заходів щодо проведення архітектурно-будівельного контролю у строк, встановлений правоохоронними органами у своїй вимозі, не змінює та не скасовує статусу цього документа як обов’язкової підстави для ініціювання перевірки.
Повідомлення про проведення перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавство, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб’єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов’язкової передумови її проведення. Водночас для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки має вчинити дії щодо повідомлення суб’єкта містобудування про її проведення.
Наявність формальних порушень у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як-от незазначення посади особи, щодо якої його складено, не спростовує факту вчинення правопорушення та не може бути самостійною підставою для скасування результатів перевірки в цілому
Межі позапланової перевірки у сфері містобудування 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавством не передбачено можливості для органу державного архітектурно-будівельного контролю виходити за межі предмета позапланової перевірки, визначеного наказом про проведення такої перевірки, як при оформленні направлення на її проведення, так і під час проведення такого контрольного заходу.
Зазначення у вступній частині наказу як однієї з підстав для проведення позапланової перевірки "виявлення факту самочинного будівництва" без посилання на конкретну норму права і відповідні обставини, які підтверджують наявність такої підстави, а також без зазначення в цьому розпорядчому документі контролюючого органу предмета перевірки, який був би пов’язаний із такими підставами, не надає повноважень контролюючому органу на проведення цього позапланового контрольного заходу з інших питань, окрім тих, які охоплювались визначеним ним же предметом перевірки.
Дії особи, які підлягають кваліфікації, як крадіжка вчинена в умовах воєнного стану (ч. 4 ст. 185 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії особи, яка розуміючи, що діє в умовах воєнного стану, усвідомлюючи, що вільного доступу до приміщення автозаправної станції немає, скористалась тим, що внаслідок воєнних дій приміщення пошкоджено, проникла всередину, де в подальшому незаконно заволоділа грошима з платіжного терміналу, підлягають кваліфікації, як крадіжка вчинена в умовах воєнного стану (ч. 4 ст. 185 КК).
Сам факт відсутності підтверджень того, що саме засуджений пошкодив платіжний термінал та відкрив сейф, у якому знаходився стек з грошима, не впливає на доведеність його винуватості у вчиненні крадіжки.
Безпідставність застосування санкції Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за правопорушення на ринку цінних паперів без встановлення факту такого правопорушення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Не може вважатися правопорушенням здійснення операцій з цінними паперами, у відношенні яких Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку в подальшому прийнято рішення щодо заборони торгівлі цінними паперами та/або щодо заборони внесення змін до системи депозитарного обліку, оскільки на момент вчинення цих операцій відповідні цінні папери знаходилися в легальному обігу, оберталися без будь-яких обмежень, тому укладання з цими цінними паперами договорів не може вважатися порушенням в момент укладання договорів.
Визнання незаконним рішення Нацкомфінпослуг внаслідок недотримання ним процесуальних вимог щодо повідомлення особи, стосовно якої здійснюється розгляд справи про правопорушення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зі змісту Положення про застосування Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, заходів впливу за порушення законодавства про фінансові послуги, затвердженим розпорядженням Нацкомфінанпослуг від 20 листопада 2012 року No 2319, вбачається, що законодавством регламентовано чітку і послідовну процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності, обов’язковими етапами якої є надсилання відповідного акта про правопорушення керівнику або уповноваженому представнику особи, щодо якої він складений, та повідомлення про дату, час і місце розгляду справи про правопорушення.
Недотримання зазначених процесуальних вимог невілює право особи, яка притягається до відповідальності, на захист її прав та інтересів в адміністративному досудовому порядку та зумовлює незаконність рішення контролюючого органу, прийнятого за результатами розгляду справи про порушення законодавства про фінансові послуги.
Відсутність у нотаріуса права на звернення до суду з метою оскарження наказу Міністерства юстиції України в частині, що стосується вчинених нотаріусом реєстраційних дій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Нотаріус не має права на звернення до суду з метою оскарження пунктів наказу Міністерства юстиції України в частині, що стосується вчинених нотаріусом реєстраційних дій, оскільки такі дії чи їх скасування не призводять до виникнення, зміни чи припинення правовідносин за участю нотаріуса, а тому у частині скасування рішень про реєстрацію оскаржуваний наказ не може порушувати прав нотаріуса.
Обов’язок ліцензіата у сфері поводження з небезпечними відходами помаркувати тару, якщо вона не відповідає вимогам Ліцензійних умов щодо маркування тари для збирання і тимчасового зберігання відходів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз пункту 16 Ліцензійних  умов провадження господарської діяльності з поводження з небезпечними відходами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 13 липня 2016 року No 446 дає підстави для висновку, що на підприємстві для збирання і тимчасового зберігання відходів повинні бути відведені і обладнані спеціальні майданчики, встановлена помаркована тара, відсіки, бункери тощо з чітким позначенням виду відходів та їх класу небезпеки.
У разі отримання від закладів охорони здоров`я тари, котра попередньо вже була промаркована самими закладами охорони здоров`я, але не містить позначення як виду відходів та/або їх класу небезпеки, ліцензіат у сфері поводження з небезпечними відходами зобов’язаний перемаркувати таку тару, чітко позначивши вид відходів та їх клас небезпеки.
Протиправність прийняття рішення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації декларації на підставі службової записки, а не за наслідками державного архітектурного-будівельного нагляду, що здійснюється у формі перевірок
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інформація, зафіксована у службовій записці, не може вважатись належно зафіксованим результатом державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно, без сукупності із іншими належними та допустимими доказами, не може слугувати єдиним джерелом, на підставі якого може бути прийняте рішення про скасування реєстрації декларацій.
Виключення осіб зі складу членів (засновників) кооперативу
Суд: Касаційний господарський суд

Моментом виходу члена з кооперативу є дата подачі ним заяви про вихід відповідній посадовій особі кооперативу або вручення заяви цим особам органами зв`язку.
Приписи цивільного законодавства та положення статуту кооперативу безпосередньо не пов`язують добровільний вихід члена кооперативу ні з рішенням зборів членів кооперативу, ні з внесенням змін до його установчих документів, тому така заява є достатньою правовою підставою для припинення членства особи у кооперативі.
Передумови для реєстрації (перереєстрації) лікарського засобу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Реєстрація (перереєстрація) лікарського засобу здійснюється МОЗ України тільки після подання заяви юридичною або фізичною особою, що несе відповідальність за якість, безпеку та ефективність лікарського засобу та результатів експертизи реєстраційних матеріалів (реєстраційного досьє) на такий засіб та контроль його якості, проведених Державним експертним центром МОЗ України у визначеному порядку.
Правова природа довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі виявлення у декларації недостовірних відомостей довідка про результати проведення повної перевірки декларації за своєю правовою природою є актом індивідуальної дії, оскільки безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єкта декларування у вигляді виникнення обов`язку (подати відповідну декларацію з достовірними відомостями) у встановлений такою довідкою строк. Спірна довідка містить владний припис НАЗК, що виданий ним на виконання владних управлінських функцій, визначених статтею 51-3 Закону України "Про запобігання корупції", який стосується прав та інтересів позивача та дія якого вичерпується його виконанням. Отже, довідка про результати проведення повної перевірки декларації є рішенням (актом індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України, оскільки цю довідку видано НАЗК на виконання владних управлінських функцій, вона містить владний (обов`язковий) припис щодо конкретної особи (суб`єкта декларування), має строк та її дія вичерпується виконанням.
Можливість оскарження у судовому порядку довідки про результати проведення повної перевірки декларації та висновку щодо правопорушення, пов`язаного з корупцією
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спірні правовідносини, які виникли у зв`язку із винесенням НАЗК спірної довідки в процедурі здійснення публічно-владних управлінських функцій і спірна довідка стосується прав, обов`язків та охоронюваних законом інтересів позивача, мають характер юридичного спору, який підлягає вирішенню у порядку адміністративного судочинства. Оскільки обґрунтований висновок складається на підставі довідки, яка містить висновок про виявлення за результатами проведення повної перевірки ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність, та яка, підлягає оскарженню у порядку адміністративного судочинства, відповідно обґрунтований висновок також може бути оскарженим до адміністративного суду.
Юридичне значення вказівки про відшкодування збитків у вимозі Держаудитслужби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Вказівка про відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, може бути зазначено у вимозі. Але ці збитки не можуть бути примусово стягнуті шляхом видачі вимоги, оскільки вони відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Визначення моменту для військовослужбовця (за контрактом), з початком якого законодавець пов’язав поширення на таку особу гарантій, передбачених ст. 119 КЗпП України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особа вважається прийнятою на військову службу за контрактом з дня видання наказу по особовому складу про прийняття її на військову службу за контрактом, зарахування до списків особового складу Збройних Сил України та призначення на відповідну посаду (якщо призначення на посаду здійснюється одночасно з прийняттям на військову службу). Водночас з дня зарахування особи, прийнятої на військову службу за контрактом, до списків особового складу військової частини згідно з наказом по стройовій частині набирає чинності контракт про проходження військової служби та розпочинається строк проходження такою особою військової служби, який визначений в укладеному контракті. Отже, передбачені частиною третьою статті 119 КЗпП України гарантії щодо збереження місця роботи, посади і середнього заробітку поширюються на працівника з дня прийняття його на військову службу за контрактом під час дії особливого періоду, яким є день видання відповідного наказу по особовому складу.