DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Застосування статті 236 КЗпП, у випадку затримки виконання рішення про поновлення на роботі, не залежить від оскарження такого рішення суду в апеляційному порядку
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інститут звернення рішення суду до негайного виконання покликаний забезпечувати швидкий і реальний захист прав працівника. Цей інститут не заперечує можливості скасування в апеляційному порядку рішення, допущеного до негайного виконання, проте на стадії апеляційного оскарження віддає перевагу інтересам працівника.
У випадку затримки виконання рішення про поновлення на роботі факт подальшого скасування цього рішення в апеляційному порядку не позбавляє особу права на отримання середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки виконання рішення та, відповідно, не звільняє роботодавця від обов`язку здійснити таку виплату. Інакше застосування статті 236 КЗпП може атакувати принцип обов`язковості судового рішення та здатне підважити процесуальний інститут звернення рішення суду до негайного виконання.
Підстави для призначення нового часу (дати) складання прокурором відповідного іспиту
Суд: Касаційний адміністративний суд

З системного аналізу змісту Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 No 221 (далі - Порядок No 221) слідує, що можливість призначення нового часу (дати) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди, містить вичерпний перелік підстав серед яких такої підстави як рішення іншої кадрової комісії цей Порядок не містить, а відтак вирішуючи питання щодо можливості призначення нового часу (дати) складання прокурором іспиту відповідна кадрова комісія встановлює наявність або відсутність підстав, визначених пунктом 7 вказаного Порядку.
Вимоги до змісту рішень Міністерства юстиції України, якими до державних реєстраторів застосовуються заходи впливу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавець, наділяючи Міністерство юстиції України функціями контролю у сфері державної реєстрації прав та визначаючи порядок застосування ним видів заходів впливу до державних реєстраторів, зобов`язав контролюючий орган мотивувати таке рішення. Тобто, Міністерство юстиції України зобов`язане навести підстави прийняття такого рішення, зазначити належні і достатні мотиви за яких застосовано саме такий захід впливу та обґрунтувати строки його застосування.
Виконавчий комітет міської ради не наділений правом подання позову про примусовий розпуск громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виконавчий комітет міської ради не є тим уповноваженим реєструючим органом, який станом на дату звернення до суду із цим позовом наділений повноваженнями реєструвати діяльність відповідача, у зв`язку із цим у заявника відсутнє право подання позову про примусовий розпуск громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону у порядку статті 8 Закону України "Про участь громадян в охороні громадського порядку і державного кордону".
Щодо переведення працівників Державного бюро розслідувань, після зміни правового статусу цього органу та законодавства
Суд: Касаційний адміністративний суд

Враховуючи зміну правового статусу ДБР та положення статті 14-3 Закону "Про Державне бюро розслідувань", переведення працівників ДБР з посад державної служби на посади рядового і начальницького складу не передбачено. Слідчі ДБР після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідувань" (Закон No305-IX) не продовжують здійснювати свої повноваження навіть у разі визначення посади слідчого як посади рядового і начальницького складу, а лише здійснюють свої повноваження до дня їх звільнення або припинення повноважень на посаді, а зайняття посади особи рядового і начальницького складу в ДБР здійснюється за результатом відповідного конкурсу.
Випадки, у яких до ЄДР вноситься відмітка про причини відсутності інформації щодо кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положеннями пункту 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" не передбачено внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відмітки про причини відсутності інформації щодо кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи у випадку, якщо її засновником є виключно фізичні особи. Такий обов`язок виникає лише у тому разі, якщо засновником є юридична особа.
Порядок розгляду справ, пов`язаних з проходженням публічної служби службовими особами, які, у розумінні Закону України "Про запобігання корупції", займають відповідальне або особливо відповідальне становище
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз частини другої статті 12 та частини другої статті 257 КАС України дає підстави для висновку, що крім малозначних справ у порядку спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, за винятком справ, які обов`язково мають бути розглянуті в порядку загального позовного провадження. Перелік справ, що не можуть розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, визначено у частині четвертій статті 12 та частині четвертій статті 257 КАС України. Справи, пов`язані з проходженням публічної служби службовими особами, які, у розумінні Закону України "Про запобігання корупції", займають відповідальне або особливо відповідальне становище, до вказаного переліку не відносяться.
Критерії оцінки дій господарського об’єднання в розумінні Закону України "Про публічні закупівлі"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Таким чином, оцінюючи дії господарського об`єднання, яке провело закупівлю поза межами процедури, установленої Законом України "Про публічні закупівлі" ( далі - Закон No922-VIII), насамперед необхідно виходити з оцінки правового статусу та повноважень цього об`єднання (що визначається законом або статутом), нормативно правових актів, що визначають особливості окремих видів закупівель та замовників на предмет поширення на них виключень, установлених частинами третьою, четвертою та шостою статті 2 Закону No922-VIII. В усіх інших випадках, господарські об`єднання беруть участь в організації закупівель за правилами та на умовах, визначених Законом No922-VIII, що є обов`язковими для усіх учасників торгів без винятку. Водночас, заборона, установлена частиною сьомою статті 2 Закону No922-VIII стосується випадків щодо умисного поділу предмету закупівлі на частини безпосередньо замовником, з метою уникнення ним проведення процедури відкритих торгів і не поширюється на підприємства, що є учасниками господарських об`єднань і самостійно беруть участь у таких торгах.
Нормами КАС України не передбачено випадків, коли допускається подання позовних заяв із факсимільним підписом
Суд: Касаційний адміністративний суд

Нормами КАС України не передбачено випадків, коли допускається подання позовних заяв із факсимільним підписом, як і не передбачено інших способів звернення до суду, окрім особистого звернення заявника та підписання заяви уповноваженою особою, а тому подання відповідних заяв з використанням факсимільного відтворення підпису певної особи, який є фактично штампом із зображенням певного підпису фізичної особи, не відповідає вимогам КАС України та не може бути доказом волевиявлення певної особи на підписання документа.
Вимоги до складання акта за результатами здійснення заходу, під час якого виявлені порушення вимог законодавства з боку суб`єкта господарювання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відсутність в акті, складеному за результатами здійснення заходу, під час якого виявлені порушення вимог законодавства з боку суб`єкта господарювання, підписів посадових осіб органу державного нагляду (контролю), який проводили цей захід, відповідно і виявили порушення, описані в акті, ставить під сумнів достовірність цього документа загалом, а значить і результати перевірки. Акт, за текстом частини шостої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" No 877-V, має містити, серед іншого, інформацію про посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід, а також детальний опис виявленого порушення (якщо таке виявиться) з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Останнє теж має зазначити посадова особа, яка проводила захід.
Порядок розгляду тендерних пропозицій учасників
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація розробляється та затверджується саме замовником і після закінчення строку на оскарження умов тендерної документації ніхто не може їх змінювати. Відповідно до положень Закону, а зокрема, частини дев`ятої статті 29 Закону після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.Тобто, замовник повинен встановлювати в тендерній документації такі умови, які не суперечать чинному законодавству України та повинен розглядати тендерні пропозиції учасників саме на відповідність умовам тендерної документації і не може пом`якшувати вимоги стосовно певного учасника при цьому дискримінуючи інших.
Підстави залучення перекладача органом міграційної служби до участі в розгляді адміністративної справи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Залучення перекладача до участі в розгляді адміністративної справи є правом особи, а не його обов`язком. У разі реальної потреби залучати перекладача орган міграційної служби в такому випадку зобов`язаний його забезпечити.
Служба безпеки України є спеціально уповноваженим державним органом у сфері забезпечення охорони державної таємниці
Суд: Касаційний адміністративний суд

Служба безпеки України є спеціально уповноваженим державним органом у сфері забезпечення охорони державної таємниці, до повноважень якої віднесено у тому числі надання громадянам України допуску до державної таємниці. Допуск надається на підставі документів, оформлених органами, де проходить службу особа, або органами, до сфери управління яких належить боржник. В окремих випадках, коли потреба в доступі не пов`язана зі службою/роботою, банкрутством, його оформлення здійснюється за поданням органу, який провадить діяльність, пов`язану з державною таємницею.
Визначення початку перебігу строку звернення до суду 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Чинне процесуальне законодавство початок перебігу строку звернення до суду визначає альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що через певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є необхідним змінити спосіб захисту на той, яким вона раніше скористатися не бажала.
Законодавче регулювання питань, пов`язаних з відповідальністю за несвоєчасну виплату індексації грошового забезпечення при звільненні з військової служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спеціальне законодавство, яке регулює відносини, пов`язані з проходженням військової служби і грошового забезпечення військовослужбовців, не регулює питань, пов`язаних з відповідальністю за несвоєчасну виплату індексації грошового забезпечення при звільненні з військової служби. У такій ситуації - при вирішення спорів цієї категорії - застосовуються положення загального трудового законодавства.
Обов’язок відшкодування понесених працівником/державним службовцем понесених у службовому відрядженні
Суд: Касаційний адміністративний суд

За своїм змістом службове відрядження - це поїздка працівника за розпорядженням керівника державного органу (поїздка державного службовця - за розпорядженням керівника державної служби) до іншого населеного пункту для виконання службового доручення. Таким чином, відрядження не є формою відпустки чи відпочинку. Підставою відрядження є відповідне розпорядження, яке є обов`язковим для працівника/державного службовця. Метою відрядження є виконання службового доручення. У такому випадку відшкодування понесених працівником/державним службовцем понесених у службовому відрядженні витрат є обов`язком державного органу, підприємства, установи, організації, що випливає з інтересів служби.
Підстави проведення перевірки виконавчого провадження начальником органу державної виконавчої служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

З аналізу положень  статі 74 Закону України "Про виконавче провадження" No1404-VIII  випливає, що перевірка виконавчого провадження як форма контролю за рішеннями, діями державного виконавця під час виконання рішень, в обов`язковому порядку проводиться у випадку надходження скарги стягувача та інших учасників виконавчого провадження (крім боржника) або в разі виявлення відповідних порушень керівником вищого органу державної виконавчої служби. Начальник відділу, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, може також з власної ініціативи провести перевірку виконавчого провадження. Водночас чинним законодавством не визначено критерії чи ознаки, наявність яких вказувала б на необхідність проведення перевірки конкретного виконавчого провадження начальником органу державної виконавчої служби.
Визначена законом форма відмови у задоволенні клопотання про оформлення набуття особою громадянства України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Непідтвердження наявності фактів, з якими Закон України "Про громадянство України" No 2235-III пов`язує набуття особою громадянства України на підставі поданих заявником документів має наслідком прийняття рішення керівником (заступником керівника) територіального органу ДМС про відмову у задоволенні клопотання про оформлення набуття особою громадянства України, про що заявник повідомляється у письмовій формі із зазначенням причин відмови.
Довідка про результати звірки, що проводиться в межах інспектування підконтрольної установи не є рішенням органу державного фінансового контролю, що створює юридичні наслідки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Звірки проводяться в межах інспектування підконтрольної установи. Її результати можуть бути покладені в основу висновку про недотримання підконтрольною установою вимог законодавства, про що зазначається в акті ревізії. Обґрунтованість висновків ревізії і результатів звірки як її частини, може бути предметом судового контролю у справі про оскарження вимоги, прийнятої за наслідками ревізії, або у межах справи про стягнення збитків, завданих об`єкту контролю, якщо самостійно підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень. Отже, довідка про результати звірки не є рішенням органу державного фінансового контролю, що створює юридичні наслідки для позивача.
Постанова Кабінету Міністрів України No708 не поширюється на працівників прокуратури, оскільки їх заробітна плата є предметом спеціального нормативного регулювання, а саме - Закону України "Про прокуратуру" No1697-VII
Суд: Касаційний адміністративний суд

Постанова Кабінету Міністрів України "Про особливості оплати праці працівників, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції, працівників, які залучаються до здійснення заходів із забезпечення  національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної  агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях,  а також працівників державних і комунальних установ, закладів, організацій, які фінансуються з бюджету і розміщені в населених пунктах, що розташовані на лінії зіткнення" від 05.09.2018 No708 установлює механізм підвищення заробітної плати працівникам бюджетних установ, які беруть участь у забезпеченні проведення антитерористичної операції безпосередньо в районах її проведення або залучаються до здійснення заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, за фактичний час перебування в районах проведення такої операції (здійснення таких заходів). Постанова Кабінету Міністрів України No708 не поширюється на працівників прокуратури, оскільки їх заробітна плата є предметом спеціального нормативного регулювання, а саме - Закону України "Про прокуратуру" No1697-VII.
Припис Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини не є рішенням, на підставі якого в його адресата виникають певні суб`єктивні права чи охоронювані інтереси, що виключає можливість застосування при його оскарженні заходів забезпечення позову 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про усунення порушень вимог законодавства про захист персональних даних. Припис не є рішенням, на підставі якого в його адресата виникають певні суб`єктивні права чи охоронювані інтереси, у збереженні яких адресат припису був би зацікавлений. Ці обставини виключають можливість застосування за аналогією висновків Конституційного Суду України, які стосувалися питання чинності ненормативних актів органів місцевого самоврядування і можливості органів місцевого самоврядування скасовувати свої ж рішення, на підставі яких у третіх осіб виникли права чи інтереси, щодо втрати яких ці особи заперечують. Припис є формою реагування відповідного суб`єкта владних повноважень на порушення у певній сфері суспільних відносин. Усунення особою порушень, зазначених у приписі, свідчить про досягнення мети і призначення припису, виключає настання негативних наслідків, пов`язаних з його невиконанням, проте не скасовує чинність припису та не позбавляє особу у випадку незгоди із зафіксованими у ньому порушеннями звернутися до суду з позовом про визнання його протиправним. Потенційна ймовірність застосування до посадових осіб позивача санкцій, передбачених законодавством України про адміністративні правопорушення, за невиконання припису у зазначений у ньому строк, також не дає підстави вважати, що відновлення порушеного таким чином інтересу позивача у випадку задоволення позову буде істотно ускладненим чи неможливим.
Підстави для відшкодування шкоди державним службовцем
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зі змісту приписів частини 1 та 3 статті 81 Закону України "Про державну службу" вбачається, що підставою для відшкодування шкоди є неналежне виконання державним службовцем своїх посадових обов`язків, а у разі спільного заподіяння шкоди кількома державними службовцями кожен із них несе відповідальність у розмірі, пропорційному ступеню вини. Тобто, з метою встановлення вини державного службовця в заподіянні шкоди, ступеня такої вини, визначальним є встановлення фактів неналежного виконання державним службовцем посадових обов`язків. Неналежне виконання посадових обов`язків є дисциплінарним проступком відповідно до приписів пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України "Про державну службу". Для встановлення наявності чи відсутності в діях/бездіяльності державного службовця дисциплінарного проступку, визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, призначається дисциплінарне провадження. Закон України "Про державну службу" та Порядок No 1039 визначають, що у межах дисциплінарного провадження особа має право надати свої пояснення щодо предмету дисциплінарного провадження, оскільки це є гарантією дотримання права на захист особи, яка притягається до дисциплінарної відповідальності. В межах дисциплінарного провадження державний службовець має і інші права, як гарантія об`єктивного та неупередженого розгляду відносного нього справи, зокрема, право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи, право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи. Лише в межах дисциплінарного провадження дисциплінарні комісії можуть зробити висновок про наявність вини державного службовця, ступеня такої вини з урахуванням тяжкості вчиненого проступку, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, тощо.
Час початку поширення гарантій щодо збереження місця роботи, посади і середнього заробітку на працівника, прийнятого на військову службу за контрактом під час дії особливого періоду
Суд: Касаційний адміністративний суд

Передбачені частиною третьою статті 119 КЗпП України гарантії щодо збереження місця роботи, посади і середнього заробітку поширюються на працівника з дня прийняття його на військову службу за контрактом під час дії особливого періоду, яким є день видання відповідного наказу по особовому складу.
Підстави отримання компенсації за найм житла в порядку частини п`ятої статті 96  Закону України "Про Національну поліцію"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виключно особа, яка потребує поліпшення житлових умов, має право претендувати на отримання житлового приміщення з державною житлового фонду у тому числі і на підставі статті 96 Закону України "Про Національну поліцію". Логічно із цього слідує, що поліцейський, який має право на отримання компенсації за найм житла в порядку частини п`ятої статті 96 вказаного Закону, має бути особою, яка у розумінні ЖК України потребує поліпшення житлових умов, у зв`язку з відсутністю власного житла за місцем проходження служби до моменту отримання від держави відповідного житлового приміщення, згідно приписів статті 96 Закону. Застосування цієї норми не обумовлюється лише наявністю обставин переведення (відрядження) поліцейських  для проходження служби в інший населений пункт, де вони не мають житла, а пов`язана із вищевикладеними умовами житлового забезпечення поліцейських.
Обов`язкова умова для правозастосування за підпунктом "з" пункту 2 частини першої статті 12 Закону України "Про нотаріат"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз підпункту "з" пункту 2 частини першої статті 12 Закону України "Про нотаріат" дає підстави для висновку, що судовими рішеннями не обов`язково має бути конкретизовано яку норму права порушив нотаріус при вчиненні ним нотаріальної дії. Обов`язковою умовою для правозастосування підпункту "з" указаної норми, має бути саме рішення суду, яке набрало законної сили, з якого убачається порушення нотаріусом вимог законодавства при вчиненні ним нотаріальної дії.
Присяжний, який виконує свій обов`язок у суді, не відноситься до зайнятого населення, визначеного частиною першої статті 4 Закону України "Про зайнятість населення"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", якими визначено питання статусу присяжного, дає підстави для висновку, що виконання роботи присяжного у суді фактично є обов`язком громадянина, залученого до здійснення правосуддя. Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про зайнятість населення" до зайнятого населення належать особи, які працюють за наймом на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, особи, які забезпечують себе роботою самостійно (у тому числі члени особистих селянських господарств), проходять військову чи альтернативну (невійськову) службу, на законних підставах працюють за кордоном та які мають доходи від такої зайнятості, а також особи, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти та поєднують навчання з роботою. Отже, виконання обов`язків присяжного не є працею за наймом на умовах трудового договору в розумінні приписів цього Закону. Відповідно, присяжний, який виконує свій обов`язок у суді, не відноситься до зайнятого населення, визначеного частиною першої статті 4 Закону України "Про зайнятість населення".