DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про обов’язок замовника будівництва сплатити пайову участь у розвиток інфраструктури населеного пункту та відобразити інформацію про це у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, будівництво якого розпочате у 2020 році
Суд: Касаційний адміністративний суд

У поданій в 2021 році та у наступних роках декларації про готовність об`єкта до експлуатації, будівництво якого розпочате у 2020 році, повинна зазначатись інформація щодо сплати пайової участі в розмірі, визначеному пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 20.09.2019 No 132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні".
Не зазначення такої інформації у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, будівництво якого розпочате у 2020 році, у тому числі з посиланням на те, що пайова участь не сплачується відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", свідчить про неповноту наведених у ній даних та згідно з частинами четвертою, шостою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абзацом першим пункту 4, абзацом першим пункту 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів є підставою для її повернення замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю у зв`язку з оформленням декларації з порушенням установлених вимог;
Водночас вищевказані норми закону та висновки Верховного Суду щодо їх застосування не поширюють свою дію на випадки, передбачені підпунктом 2 пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 20.09.2019 No132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", в якому наведено перелік будівництва, у разі якого пайова участь не сплачується.
Про невідповідність дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами Інструкції No 108
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інструкції про загальні вимоги до оформлення документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами для підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 09.03.2006 No 108, мають відповідати документи, у яких обґрунтовуються обсяги викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами для підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, які є невід'ємною частиною заяви на отримання дозволу на викиди, а не дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, який лише констатує згоду органу із зазначеними у цих документах обгрунтуваннями обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.
Про відсутність у законодавстві обов’язкової умови для виробника електричної та теплової енергії щодо отримання  ліцензії з її виробництва в залежності від погодження порядку погашення заборгованості 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз статті 22 Закону України "Про теплопостачання" свідчить про те, що погодження порядку погашення заборгованості з оплати спожитих енергоносіїв та послуг з їх транспортування і постачання за попередній період є умовою для укладання договору про постачання та транспортування енергоносіїв, проте вказана норма не ставить отримання ліцензії в залежність від погодження порядку погашення заборгованості.
Ані Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", ані Порядок ліцензування видів господарської діяльності, державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 03 березня 2020 року No 548 не дають Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг повноважень вносити зміни до рішень про видачу ліцензії шляхом зміни (відтермінування, перенесення) дати видачі ліцензії через необхідність надання здобувачем ліцензії додаткових документів, які не передбачені законодавством.
Про пріоритет спеціального правила тимчасової дії, яке закріплене у прикінцевих положеннях нормативно-правового акта, перед загальним правилом, дія якого не обмежена у часі,  щодо регулювання однакових правовідносин
Суд: Касаційний адміністративний суд

За наявності у нормативно-правовому акті загального правила щодо регулювання правовідносин, дія якого не обмежена у часі, а також спеціального правила тимчасової дії, яке закріплене у прикінцевих положеннях та по іншому регулює такі ж правовідносини - в період дії тимчасової норми загальне правило не підлягає застосуванню.
Про право суду на постановлення окремої ухвали
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зміст положень статті 249 КАС України дає підстави для висновку, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені судом саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом суду.
Про перерахунок пенсії особі, яка була народним депутатом України та якій була призначена пенсія як працівнику органів внутрішніх справ
Суд: Касаційний адміністративний суд

За умови, якщо особа була народним депутатом України та їй була призначена пенсія як працівнику органів внутрішніх справ відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", перерахунок пенсії можливий у разі підвищення грошового забезпечення відповідних категорій поліцейських на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Про дату виникнення права на перерахунок довічного грошового утримання судді у відставці у зв’язку з ухваленням Рішення Конституційного Суду України No 2-р/2020 від 18 лютого 2020 року
Суд: Касаційний адміністративний суд

Рішенням Конституційного Суду України No 2-р/2020 від 18 лютого 2020 року були визнані такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положення пункту 25 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02 червня 2016 року No 1402-ІІІ.
Отже, суддя у відставці має право на перерахунок довічного грошового утримання саме з 19.02.2020, оскільки саме з цієї дати втратили чинність обмеження, встановлені вказаним вище пунктом Закону No 1402-VIII, згідно з якими право на отримання щомісячного довічного грошового утримання у розмірі, визначеному цим Законом, має суддя, який за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердив відповідність займаній посаді (здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді) або призначений на посаду судді за результатами конкурсу, проведеного після набрання чинності цим Законом, та працював на посаді судді щонайменше три роки з дня прийняття щодо нього відповідного рішення за результатами такого кваліфікаційного оцінювання або конкурсу.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 31.10.2022 у справі No 560/2040/20.
Щодо необхідності дослідження судом інформації за результатами проведення такої негласної слідчої (розшукової) дії, як зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж при встановленні наявності чи відсутності провокації злочину
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для встановлення наявності чи відсутності провокації злочину важливе значення має дослідження судом інформації за результатами проведення такої негласної слідчої (розшукової) дії, як зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, матеріали якої не було відкрито стороні захисту, не долучено до матеріалів судової справи та, відповідно, не досліджено судом. Під час нового розгляду в суді апеляційної інстанції необхідно дослідити, зокрема, показання особи, яка була залучена правоохоронними органами до співпраці, відповідно до яких саме він телефонував обвинуваченому щодо купівлі наркотичного засобу та сильнодіючого лікарського засобу, заяви обвинуваченого про неодноразові дзвінки на мобільний телефон незнайомої людини із пропозицією продати їй наркотичний засіб, зміст розмов, які зафіксовані за результатом зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, що здійснювалося до проведення оперативної закупки.
Про визначення того, що складання протоколу контролю за вчиненням злочину за відсутності засудженого не суперечить КПК, а складання протоколів поза межами строку, за ч. 3 ст. 252 КПК, не може свідчити про недопустимість результатів проведеної НСРД
Суд: Касаційний кримінальний суд

Протокол контролю за вчиненням злочину відображає відомості лише про події, які відбувалися приховано від засудженого, що не вимагає його присутності, оскільки він не може засвідчити чи спростувати жодних фактів, свідком яких він не був. Складання протоколу контролю за вчиненням злочину за відсутності засудженого не суперечить КПК.
Складання протоколів поза межами строку, визначеного у ч. 3 ст. 252 КПК, саме собою не може свідчити про недопустимість результатів проведеної негласної слідчої дії. Правила допустимості доказів не пов'язують сам факт запізнілого складання протоколу негласної слідчої (розшукової) дії з недопустимістю результатів такої дії, якщо затримка не позначилася на правах сторони захисту, однак може враховуватися судом при оцінці достовірності відображених у ньому відомостей.
Апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, якою відмовлено в роз’ясненні ухвали про надання тимчасового доступу до речей і документів
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді, якою відмовлено в роз’ясненні ухвали про надання тимчасового доступу до речей і документів, підлягає апеляційному оскарженню.
Безпідставність обмеження права на подання апеляційної скарги у разі відсутності іншої інформації про спосіб її надходження, окрім факту недолучення місцевим судом конверта, в якому апеляційна скарга надійшла, до матеріалів справи
Суд: Касаційний кримінальний суд

За відсутності іншої інформації про спосіб надходження апеляційної скарги той факт, що місцевий суд не долучив конверта, в якому надійшла апеляційна скарга, до матеріалів справи, не може бути підставою обмеження права на подання апеляційної скарги з огляду на те, що матеріалами кримінального провадження не спростовано твердження прокурора про те, що поштове відправлення з вкладеною апеляційною скаргою було здано до поштового відділення в межах строку на апеляційне оскарження, а також відсутня інформація про те, що апеляційна скарга прокурора надійшла до місцевого суду іншим шляхом (нарочно, передана безпосередньо прокурором до канцелярії / скриньки суду тощо).

Днем подачі прокурором апеляційної скарги на вирок суду першої інстанції, ухвалений у спрощеному порядку без виклику учасників кримінального провадження (статті 381, 382 КПК), є день подання прокурором апеляційної скарги до поштового відділення в межах 30-денного строку з дня проголошення вироку, що підтверджується реєстром поштових повідомлень, поданих прокуратурою до поштового відділення, копією фіскального чека, трекінгом цього поштового відправлення.
Належний спосіб захисту у разі поширення в мережі "Інтернет" інформації, яка  порушує особисте немайнове право особи 
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі поширення в мережі "Інтернет" інформації, яка порушує особисте немайнове право особи, вимога про видалення статті з інтернету є належним способом захисту
Правила та способи тлумачення змісту заповіту
Суд: Касаційний цивільний суд

У статті 213 ЦК України визначаються загальні способи, що застосовуватимуться при тлумаченні правочину, які втілюються в трьох рівнях. Перший рівень тлумачення здійснюється за допомогою однакових для всього змісту правочину значень слів і понять, а також загальноприйнятих у відповідній сфері відносин значення термінів. Другим рівнем тлумачення (у разі, якщо за першого підходу не вдалося витлумачити зміст правочину) є порівняння різних частин правочину як між собою, так і зі змістом правочину в цілому, а також з намірами сторін, які вони виражали при вчиненні правочину, а також з чого вони виходили при його виконанні. Третім рівнем тлумачення (при без результативності перших двох) є врахування: (а) мети правочину, (б) змісту попередніх переговорів, (в) усталеної практики відносин між сторонами (якщо сторони перебували раніш в правовідносинах між собою), (г) звичаїв ділового обороту; (ґ) подальшої поведінки сторін; (д) тексту типового договору; (е) інших обставин, що мають істотне значення.
Тлумачення заповіту може здійснюватися як при розгляді власне позовної вимоги про тлумачення змісту заповіту, так і, зокрема, при розгляді позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини;
З урахуванням того, що зміст заповіту може містити розпорядження про призначення спадкоємця (спадкоємців) і/або визначення спадкового майна (спадщини), то і тлумачення змісту заповіту може здійснюватися щодо таких розпоряджень заповідача.
Вимоги до змісту ухвали суду апеляційної інстанції

Суд апеляційної інстанції зобов’язаний проаналізувати та порівняти з наявними у справі матеріалами всі доводи, наведені в апеляційній скарзі, і дати на кожен із них вичерпну відповідь, пославшись на відповідну норму права. При залишенні заявлених вимог без задоволення в ухвалі має бути зазначено підстави, з яких апеляційну скаргу визнано необґрунтованою.
Якщо апеляційний суд одночасно погодився з висновками місцевого суду та з доводами апеляційної скарги сторони захисту, якими ставиться під сумнів законність цього вироку, то це є істотним порушенням кримінального процесуального закону.
Умови, за яких до підприємств, установ, організацій не застосовуються адміністративно-господарські санкції за невиконання нормативу робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю
Суд: Касаційний господарський суд

Підприємство не несе відповідальності за невиконання нормативу працевлаштування осіб з інвалідністю, якщо воно вжило необхідних заходів по створенню для них робочих місць, зокрема, створило робочі місця для таких осіб та своєчасно, достовірно, в повному обсязі проінформувало відповідні установи, але фактично не працевлаштувало особу з інвалідністю з причин незалежних від нього: відсутність осіб з інвалідністю, їх відмова від працевлаштування на підприємство, бездіяльність державних установ, які повинні сприяти працевлаштуванню осіб з інвалідністю.
Щодо необхідності встановленння стану сильного душевного хвилювання при кваліфікації дій особи за ст. 116 КК, не лише через прояв фізіологічного афекту, а й інших емоційних станів
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан сильного душевного хвилювання, який є ознакою суб’єктивної сторони складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 116 КК, та який підлягає доказуванню в кримінальному провадженні, може мати прояв як фізіологічного афекту, так і інших емоційних станів, які є реакцією особи на жорстоке поводження з боку потерпілого або поводження, що принижує честь і гідність особи, у тому числі за наявності системного характеру такого поводження з боку потерпілого, і досягли такого рівня впливу на свідомість і волю особи, що в момент вчинення умисного вбивства значно знижували її здатність усвідомлювати свої дії та керувати ними.
Щодо необхідності вирішення судом апеляційної інстанції в першу чергу питання кваліфікації діяння засудженого та за його наслідками прийняття рішення щодо наявності чи відсутності підстав для закриття кримінальної справи на підставі ст. 49 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кваліфікація місцевим судом діяння засудженого за статтею Особливої частини КК, яка передбачає відповідальність за менш тяжке кримінальне правопорушення, ніж йому інкримінувалося органом досудового розслідування, не зобов’язує апеляційний суд першочергово розглянути клопотання захисту про закриття кримінальної справи у зв’язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Апеляційний суд передусім вирішує питання кваліфікації діяння засудженого та за його наслідками приймає рішення щодо наявності чи відсутності підстав для закриття кримінальної справи на підставі ст. 49 КК.
Щодо неможливості врахування судом під час призначення покарання як обставини, що його пом’якшує добровільного відшкодуванням заподіяної шкоди, якщо викрадене майно повернуто потерпілому внаслідок його вилучення в обвинуваченого під час огляду місця події
Суд: Касаційний кримінальний суд

Повернення потерпілому викраденого майна внаслідок його вилучення в обвинуваченого під час огляду місця події не є добровільним відшкодуванням заподіяної шкоди та не може враховуватися судом під час призначення покарання як обставина, що його пом’якшує.
Неможливість зарахуванння у строк покарання як попереднього ув’язнення, строків перебування особи в установі попереднього ув’язнення та слідування під вартою зі слідчого ізолятора до установи виконання покарань
Суд: Касаційний кримінальний суд

Строки перебування засудженого в установі попереднього ув’язнення для вирішення питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та слідування під вартою зі слідчого ізолятора до установи виконання покарань не є попереднім ув’язненням і не можуть зараховуватися у строк покарання за правилами, передбаченими ч. 5 ст. 72 КК.
Про врахування вимог законодавства у сфері використання ядерної енергії при формуванні тендерної документації, предметом закупівлі якої є обладнання, роботи та послуги для атомних електростанцій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Встановлюючи вимоги до предмета закупівлі, яким у переважній більшості є обладнання, роботи і послуги для атомних електростанцій, ДП "НАЕК "Енергоатом" має керуватися, передусім, положеннями законодавства у сфері використання ядерної енергії, дотримуватися норм і правил з ядерної та радіаційної безпеки, цілої низки інших галузевих актів.
Тому вимоги до предмета закупівлі, встановлені Замовником відповідно до вимог законодавства у сфері використання ядерної енергії, не можуть бути визнані дискримінаційними у розумінні Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки законодавство у сфері використання ядерної енергії є спеціальним у даних правовідносинах.
Про умови договору, які не підпадають під законодавчі заборони з приводу внесення до них змін, визначені частиною четвертою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз положень частин четвертої, п`ятої статті 41 Закону No 922-VIII дає підстави для висновку, що встановлені частиною четвертою статті 41 Закону No 922-VIII заборони щодо зміни умов договору стосуються заборони на зміну істотних умов договору порівняно зі змістом тендерної документації, і така заборона не стосується формального викладення певних положень договору в редакції, відмінній від проекту договору, якщо при цьому не змінюються істотні умови договору, і норми цієї статті не містять заборони на уточнення редакції певних положень проекту договору, які не є істотними умовами договору у розмінні статті 638 Цивільного кодексу України.
Про компетенцію органу державного фінансового контролю самостійно визначити порушнику законодавства у сфері публічних закупівель спосіб усунення виявлених порушень
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, ані Закон No 922-VIII, ані Порядок No 552, не визначають у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю на власний розсуд визначає спосіб усунення виявлених порушень. Разом з тим, задля попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства контролюючий орган, визначаючи спосіб усунення порушень, повинен чітко зазначити, які саме дії (конкретний захід) повинен вжити замовник для усунення порушень.
Про віднесення постанови про відкриття виконавчого провадження до поняття "виконавча дія"
Суд: Касаційний адміністративний суд

З аналізу норм Закону України "Про виконавче провадження" слідує, що прийняття державним виконавцем певного процесуального акту, який має індивідуальний та самостійний характер (зокрема й постанови про відкриття виконавчого провадження), підпадає під поняття "виконавча дія". Винесення постанови про відкриття виконавчого провадження включено до Переліку виконавчих дій та строків їх вчинення (додаток до Положення про автоматизовану систему виконавчого провадження, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 05 серпня 2016 року No 2432/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12 серпня 2016 року за No1126/29256).
Про одну з форм реалізації права громадян на доступ до публічної інформації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 3 Закону України "Про доступ до публічної інформації" право на доступ до публічної інформації гарантується: доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 4 Закону України "Про доступ до публічної інформації" доступ до публічної інформації відповідно до цього Закону здійснюється на принципах: рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.
Отже, доступ до засідань сесії ради можна вважати формою реалізації права громадян на доступ до публічної інформації та він має бути забезпечений для кожного на рівних умовах.
Про неможливість обмеження доступу до сесії ради її регламентом
Суд: Касаційний адміністративний суд

Регламент є внутрішнім нормативно-правовим актом, який регулює процедурні питання діяльності відповідної ради та не може суперечити Конституції та законам України, зокрема, встановлювати особливий режим допуску до сесій ради, відмінний від встановленого законом.
А отже, обмеження доступу до засідань колегіальних органів місцевого самоврядування, з урахуванням приписів статті 64 Конституції України, можливе лише у випадках, передбачених Законами України "Про правовий режим надзвичайного стану" та "Про правовий режим воєнного стану", якими допускається обмеження прав громадян на перебування у громадських місцях з метою усунення реальної загрози безпеці громадян або конституційному ладові.
Про обставину, яка не звільняє особу від проходження військової служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Та обставина, що на утриманні позивача перебуває повнолітня дитина, яка є особою з інвалідністю II групи не дорівнює звільненню позивача від обов`язку проходження військової служби, а надає лише право на відстрочку від призову.
Про обов’язок військовозобов’язаного повідомити відповідний орган про наявність у нього підстав для відстрочки від призову на військову службу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Саме на військовозобов`язаного покладено обов`язок самостійно повідомити відповідний орган, в якому така особа стоїть на військовому обліку про наявність у неї підстав для відстрочки від призову на військову службу і надати документи, які це право підтверджують.