DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Порядок вирішення судами питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не брала участі у справі і звернулася з апеляційною скаргою
Суд: Касаційний адміністративний суд

Етапи вирішення відповідними судами питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не брала участі у справі і звернулася з апеляційною скаргою:
1) шляхом залишення без руху апеляційної скарги на стадії перевірки її прийнятності та надання особі можливості подати пояснення щодо порушення її прав, свобод, інтересів та (або) обов`язків оскаржуваним рішенням із обранням в подальшому двох варіантів - повернення скарги або відкриття апеляційного провадження;
2) відкриття апеляційного провадження за такою скаргою із подальшим закриттям апеляційного провадження на етапі апеляційного перегляду справи, якщо виявиться, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.
Визначальною підставою до обрання того чи іншого процесуального наслідку виступає обґрунтованість, якість та повнота наведених в апеляційній скарзі аргументів заявника щодо наявності правових підстав до звернення з апеляційною скаргою. Саме критерій якості та аргументованості наведених заявником підстав, з урахуванням наданих на їх підтвердження доказів, прямо впливає на очевидність і достатність встановлених обставин для прийняття того чи іншого варіанту вирішення процесуального питання.
Припинення функціонування або ліквідація дитячого будинку сімейного типу у разі розірвання угоди про організацію діяльності дитячого будинку сімейного типу за рішенням однієї із сторін
Суд: Касаційний адміністративний суд

Угода про організацію діяльності дитячого будинку сімейного типу укладається на підставі рішення про створення дитячого будинку сімейного типу, а тому підставою для припинення функціонування або ліквідації дитячого будинку сімейного типу може бути розірвання такої угоди, а не навпаки. Положенням про дитячий будинок сімейного типу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України No 564 від 26.04.2002 передбачено як підстави для припинення дії договору (несприятливі умови для виховання та спільного проживання дітей, з інших причин, передбачених угодою, тощо) так і способи припинення дії договору (розірвання за згодою сторін, за рішенням суду). Водночас, вказане положення не передбачає такого способу розірвання договору як вимога (рішення) однієї із сторін.
Повноваження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо накладення санкцій у вигляді попередження на акціонера щодо визначення ціни придбання акцій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку не має права накладати санкцію у вигляді попередження на акціонера, який одночасно став власником значного контрольного пакету акцій та домінуючого контрольного пакету акцій за вчинення ним дій щодо визначення ціни придбання акцій із застосовуванням процедури придбання акцій публічного акціонерного товариства за наслідками придбання контрольного пакета акцій або значного контрольного пакета акцій, регламентовану статтею 65-1 ЗУ "Про акціонерні товариства", оскільки такі дії не охоплюються державним регулюванням  ринку  цінних  паперів, а правильність та справедливість визначення ціни придбавання акцій у наведених вище процедурах може бути предметом ревізії та контролю лише у рамках судових процедур, ініційованих особами, які є суб`єктами цих правовідносин.
Значення коду товару за УКТ ЗЕД для визначення відповідності товару вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 року No 151.
Суд: Касаційний адміністративний суд

Ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності призначено для тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, здійснення митного оформлення товарів, та не містить характеристик продукції, властивостей, застережень щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами, не визначає порядку забезпечення відповідності продукції вимогам чинного законодавства, а тому визначення коду товару ввезеного на митну територію України не свідчить про відповідність чи не відповідність вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 року No 151.
Похилий вік дарувальника та наявність у нього захворювання як підстава для визнання договору  дарування недійсним
Суд: Касаційний цивільний суд

Сам по собі факт наявності в дарувальника захворювань та його похилий вік не можуть свідчити про укладення ним договору дарування під впливом помилки та не є підставою для визнання цього договору недійсним.
Обставини, що підлягають встановленню судом у справі про визнання договору дарування недійсним у зв’язку з помилкою дарувальника щодо правової природи правочину
Суд: Касаційний цивільний суд

Наявність чи відсутність помилки – неправильного сприйняття позивачем фактичних обставин правочину, що вплинуло на волевиявлення особи під час укладення договору дарування замість договору довічного утримання, суд визначає не тільки за фактом прочитання сторонами тексту оспорюваного договору дарування та роз’яснення нотаріусом суті договору, а й за такими обставинами, як: вік позивача, його стан здоров`я та потреба у зв’язку із цим у догляді й сторонній допомозі; наявність у позивача спірного житла як єдиного; відсутність фактичної передачі спірного нерухомого майна за оспорюваним договором дарувальником обдаровуваному та продовження позивачем проживати в спірній квартирі після укладення договору дарування.
Щодо моменту, з якого договір купівлі-продажу акцій вважається укладеним та строків проведення товариством розрахунку за акції
Суд: Касаційний господарський суд

Строк проведення товариством розрахунку за акції визначено законом і він починає перебіг з дати отримання вимоги про викуп від акціонера, а не з дати укладення договору.
Офертою товариства вважається направлення акціонеру повідомлення про право викупу акцій відповідно до проекту, який був наданий для ознайомлення перед проведенням зборів, а акцептом - вимогу про викуп акціонера, направлену товариству.
Для визначення того, чи був договір укладеним, суд повинен
встановити факт отримання позивачем проєкту договору від ТОВ. При цьому
немає значення – отриманий цей договір від ТОВ поштовим відправленням чи
іншим чином
Вчинення повіреним певних юридичних дій  за договором доручення відбувається за рахунок довірителя
Суд: Касаційний господарський суд

Однією з умов договору доручення є те, що одна сторона (повірений) зобов'язується вчинити певні юридичні дії саме за рахунок другої сторони (довірителя), а не за власний рахунок.
Обов'язок суду  встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання договорів купівлі-продажу цінних паперів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків
Суд: Касаційний господарський суд

Вирішуючи спори про визнання недійсним договору купівлі- продажу цінних паперів, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків
Щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу цінних паперів, укладеного з перевищенням повноважень
Суд: Касаційний господарський суд

Підписання виконавчим органом товариства договору з іншою особою без передбаченої статутом згоди учасників цього товариства може свідчити про порушення прав та інтересів самого товариства у його відносинах з іншою особою - стороною договору, а не корпоративних прав його учасника, оскільки директор діяв саме від імені ТОВ, а не його учасника. Отже, підписання оспорюваних договорів з порушенням, як стверджує позивач, вимог чинного законодавства може свідчити про порушення прав та інтересів самого ТОВ, а не корпоративних прав його учасників
Щодо фіктивності договору купівлі-продажу цінних паперів
Суд: Касаційний господарський суд

Для визнання правочину фіктивним суди повинні встановити наявність умислу в усіх сторін правочину. При цьому необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків.
У фіктивних правочинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву, тобто обидві сторони, вчиняючи фіктивний правочин, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, тому мають інші цілі, ніж передбачені правочином. Такий правочин завжди укладається умисно. Основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов'язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину.
Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням частин першої та п'ятої статті 203 ЦК України, що за правилами статті 215 цього Кодексу є підставою для визнання його недійсним відповідно до статті 234 ЦК України. Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише для виду, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, і з метою приховання майна від конфіскації чи звернення стягнення на таке майно в рахунок погашення боргу, свідчить, що його правова мета є іншою, ніж та, що безпосередньо передбачена правочином.
Щодо визнання права власності на цінні папери
Суд: Касаційний господарський суд

Реалізація права власності на набуті цінні папери можлива після належного їх оформлення - видачі особі сертифіката (при документарній формі випуску) або зарахування цінних паперів на рахунок особи та отримання нею виписки з рахунку у цінних паперах (при бездокументарній формі випуску).
Неможливість зарахування цінних паперів на рахунок позивача та відповідно отримання ним виписки з рахунку у цінних паперах є фактично втратою позивачем документів, що засвідчують належність йому права власності на ці цінні папери, а тому згідно з приписами статті 392 ЦК України може бути підставою для визнання за ним такого права.
Щодо арешту на цінні папери або іншого обмеження прав на цінні папери
Суд: Касаційний господарський суд

Арешт на цінні папери або інше обмеження прав на цінні папери конкретного власника, в разі накладення (встановлення) за рішенням суду, повинен скасовуватися (зніматися) за рішенням суду
Відповідно до частини першої статті 7 Закону України "Про депозитарну систему України" арешт на цінні папери або інше обмеження прав на цінні папери конкретного власника накладається (встановлюється) та скасовується (знімається) в порядку, встановленому цією статтею, на підставі судового рішення або рішення уповноваженого законом органу чи його посадовою особою. У разі встановлення або зняття обмеження стосовно конкретного власника суд або уповноважений законом орган чи його посадова особа зобов'язані подати відповідне рішення депозитарній установі, в якій відкрито рахунок у цінних паперах або цьому власнику, або номінальному утримувачу, на рахунках якого обліковуються права на належні власнику цінні папери.
Наслідки помилки щодо правової природи договору дарування
Суд: Касаційний цивільний суд

Помилка особи щодо правової природи договору дарування, прав та обов’язків сторін, що виникнуть після його укладання є підставою для визнання такого договору недійсним, а не його розірвання.
Визнання недійсним договору дарування, укладеного з метою отримання взаємної винагороди 
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність у особи під час укладення договору дарування волевиявлення на безоплатну передачу майна у власність обдаровуваного й передача його за умови вчинення на користь дарувальника будь-якої дії майнового або немайнового характеру, усупереч вимогам статті 717 ЦК України, є підставою для визнання договору дарування недійсним.
Визнання недійсним договору дарування з мотивів його вчинення під впливом помилки у частині одного обдаровуваного
Суд: Касаційний цивільний суд

Закон не передбачає визнання недійсним договору дарування з мотивів його вчинення під впливом помилки у частині одного обдаровуваного у випадку передачі майна (дарунка) у власність одразу кільком обдаровуваним.
Застосуваня статті 233 ЦК України до правовідносин, що виникають із договору дарування
Суд: Касаційний цивільний суд

Стаття 233 ЦК України щодо визнання недійсним правочину, який вчинено особою під впливом тяжкої обставини та на вкрай невигідних для неї умовах, не передбачає обмежень чи заборон її застосування до правовідносин, що виникають із договору дарування.
Право на звернення з позовом про визнання договору дарування недійсним на підставі статті 233 ЦК України
Суд: Касаційний цивільний суд

Правом на звернення з позовом про визнання договору дарування недійсним на підставі статті 233 ЦК України наділений лише дарувальник.
Визнання договору дарування недійсним на підставі статті 233 ЦК України у зв’язку з його укладенням з метою збереження майна від можливої конфіскації
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладення договору дарування з метою збереження майна від можливої конфіскації у зв'язку з порушенням та розглядом кримінальної справи стосовно дарувальника не є тяжкою обставиною, яка згідно зі статтею 233 ЦК України може бути підставою для визнання недійсним договору дарування.
Визнання недійсним на підставі статті 234 ЦК України (фіктивність) договору дарування, укладеного з родичем з метою приховання майна від конфіскації чи звернення на нього стягнення
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладення особою договору дарування майна зі своїм родичем з метою приховання цього майна від конфіскації чи звернення стягнення на вказане майно в рахунок погашення боргу свідчить про те, що цей правочин є фіктивним і може бути визнаний судом недійсним.
Повернення дарунка внаслідок укладення обдаровуваним фіктивного договору дарування, яким було відчужено подаровану річ
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладення обдаровуваним фіктивного договору дарування, яким було відчужено подаровану річ, свідчить про збереженість дарунка та є підставою для його повернення в натурі відповідно до частини першої статті 727 ЦК України.
Визнання недійсним укладеного батьками неповнолітньої дитини договору дарування житла, в якому вона проживає, без попереднього дозволу органу опіки та піклування
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладення батьками малолітньої (неповнолітньої) дитини договору дарування, предметом якого є житло, в якому вони проживають, без попереднього дозволу органу опіки та піклування порушує установлену статтею 17 Закону України "Про охорону дитинства" заборону, але не є безумовною підставою для визнання цього договору недійсним.
Підстава для визнання договору дарування недійсним на підставі статті 225 ЦК України
Суд: Касаційний цивільний суд

Підставою для визнання договору дарування недійсним згідно зі статтею 225 ЦК України, що передбачає можливість визнати недійсним правочин, вчинений дієздатною фізичною особою в момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути лише абсолютна неспроможність дарувальника в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).
Визнання недійсним договору дарування майна, укладеного під час дії заборони на його відчуження
Суд: Касаційний цивільний суд

Договір дарування майна, на яке було накладено заборону відчуження, може бути визнано судом недійсним незалежно від того, чи було зареєстроване таке обтяження на час укладення договору, за умови, що про встановлену заборону дарувальнику було відомо.
Визнання договору дарування недійсним у зв’язку з суперечностями між дарувальником та обдаровуваним щодо умов використання майна
Суд: Касаційний цивільний суд

Виникнення суперечностей і конфліктів між дарувальником та обдаровуваним щодо умов використання майна, що було предметом договору дарування, після укладення договору не може бути підставою для визнання договору недійсним.
Відшкодування процесуальних витрат, понесених органом досудового розслідування та пов’язаних з розслідуванням кримінального провадження, у разі примирення винного з потерпілим (ст.46 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Примирення винного з потерпілим (ст. 46 КК) є нереабілітуючою підставою, яка дозволяє суду в більш спрощеній формі завершити кримінальне провадження. У разі згоди особи на завершення кримінального провадження у зазначеній формі, без використання прав на доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов’язані з розслідуванням кримінального провадження, повинна відшкодувати саме вона.
Встановлення матеріальної шкоди як ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 176 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Касаційний кримінальний суд відступив від правової позиції, сформульованої у постанові від 13.11.2018 у справі No 449/613/15-к (провадження No 51-1531км18), щодо встановлення матеріальної шкоди як ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 176 КК, яка може визначатися на підставі як прямої дійсної шкоди, завданої інкримінованими діями винуватої особи, так і неотриманого прибутку.
Підстави початку досудового розслідування
Суд: Касаційний кримінальний суд

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, в яких містяться достатні дані, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого слідчий, прокурор приймає рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Період, що не включається у строк досудового розслідування. Підтвердження факту завершення досудового розслідування та повідомлення цієї інформації стороні захисту
Суд: Касаційний кримінальний суд

У строк досудового розслідування не включається весь період часу з моменту направлення (якщо відповідне повідомлення здійснюється засобами поштового зв’язку) або безпосереднього вручення повідомлення стороні захисту про завершення досудового розслідування, до моменту закінчення ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування. Факт завершення досудового розслідування, а також факт повідомлення цієї інформації стороні захисту має бути належно підтверджений.
Розгляд клопотань про звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв’язку із закінченням строків давності (ст. 49 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розгляд клопотань про звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв’язку із закінченням строків давності (ст. 49 КК) є обов’язком суду, який має відбутися невідкладно, зокрема і в підготовчому судовому засіданні. За наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності відповідно до ст. 49 КК та за відсутності обставин, визначених, зокрема, у частинах 2–5 цієї статті, суд зобов’язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності і закрити кримінальне провадження щодо неї.
Порушення правил предметної підслідності у разі здійснення розслідування слідчими органами військової прокуратури щодо керівника військово-цивільної адміністрації замість органів Національної поліції 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Здійснення розслідування слідчими органами військової прокуратури замість органів Національної поліції щодо керівника військово–цивільної адміністрації є порушенням правил предметної підслідності у кримінальному провадженні у зв’язку з тим, що вказана особа не є суб’єктом, щодо якого військова прокуратура могла здійснювати свої повноваження.
Висновок суду про направлення обвинувального акту до суду поза межами строків досудового розслідування. Наслідки невстановлення судом закінчення часу ознайомлення підозрюваних та їх захисників з матеріалами досудового розслідування.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Висновок суду про те, що обвинувальний акт направлено до суду поза межами строків досудового розслідування виключно на підставі аналізу реєстру матеріалів досудового розслідування, без перевірки та посилання в ухвалі про закриття кримінального провадження на процесуальні документи, які є необхідними для постановлення законного судового рішення, є недостатнім з огляду на те, що у такому реєстрі не відображається зміст прийнятих процесуальних рішень.
Невстановлення судом закінчення часу ознайомлення підозрюваних та їх захисників з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо декількох осіб, яким було визначено різний час для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, унеможливлює правильне визначення як моменту закінчення часу ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування, так і закінчення досудового розслідування у цілому, у зв’язку з чим висновок про те, що обвинувальний акт надійшов до суду поза межами строків досудового розслідування, є передчасним.
Накладення арешту на майно як заходу забезпечення саме кримінального провадження. Вирішення питання про скасування арешту майна
Суд: Касаційний кримінальний суд

Арешт, накладений у межах кримінального провадження, є заходом забезпечення саме у цьому провадженні, і не може бути заходом забезпечення позовів, поданих у межах інших видів судочинства. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, повинен вирішити питання про скасування арешту майна. Таке рішення має бути прийнято, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Зазначення у протоколі огляду двох різних серій та номерів купюри, яка використовувалася обвинуваченим як предмет неправомірної вигоди. Проведення кількох оглядів одного і того ж предмета
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зазначення у протоколі огляду двох різних серій та номерів купюри, яка використовувалася обвинуваченим як предмет неправомірної вигоди, одні з яких є правильними, а інші – ні, не є істотним порушенням вимог КПК.
Проведення кількох оглядів одного і того ж предмета не заборонено КПК.
Умови, за яких обвинувачений, який переховується від суду, вважається належно ознайомленим зі здійсненням провадження щодо нього в суді апеляційної інстанції
Суд: Касаційний кримінальний суд

Надсилання апеляційним судом обвинуваченому на його адресу ухвали про відкриття апеляційного провадження, копії апеляційної скарги прокурора та повістки про виклик до суду рекомендованим листом, якого він не отримував через переховування від суду, у зв’язку з чим рекомендований лист було повернуто до суду за закінченням терміну зберігання, є підставою для визнання того, що обвинувачений належно ознайомлений зі здійсненням провадження щодо нього в суді апеляційної інстанції.
Зарахування строку тримання особи в слідчому ізоляторі чи в іншому місці попереднього ув’язнення відповідно до ч. 5 ст. 72 КК в межах іншого кримінального провадження, аніж того, у якому до особи було застосовано попереднє ув’язнення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Строк тримання особи в слідчому ізоляторі чи в іншому місці попереднього ув’язнення може бути зараховано відповідно до ч. 5 ст. 72 КК лише в межах того самого кримінального провадження, в якому до особи було застосовано попереднє ув’язнення. Перебування засудженого в установі попереднього ув’язнення в межах іншого кримінального провадження не є підставою для зарахування йому зазначеного строку як попереднього ув’язнення в порядку ч. 5 ст. 72 КК у межах кримінального провадження, що переглядається.