DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Наслідки порушення страхувальником визначеного договором страхування строку подання документів, що стосуються страхового випадку

Порушення страхувальником визначеного договором страхування строку подання документів, що стосуються страхового випадку, не є порушенням визначеного договором строку повідомлення про настання страхового випадку.
Правові підстави стягнення коштів за фактичне користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди
Суд: Касаційний цивільний суд

Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов'язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.
Зміна мінімального розміру аліментів, зазначених у виконавчому листі, у випадку зміни законодавцем мінімального розміру аліментів
Суд: Велика Палата

Зміна законодавцем мінімального розміру аліментів, які підлягають стягненню з платника аліментів на одну дитину, не є підставою для зміни розміру аліментів відповідно до статті 192 СК України, а є підставою для зміни мінімального розміру аліментів, зазначених у виконавчому листі у процедурі виконання та стягнення аліментів, та враховується під час визначення суми аліментів або заборгованості.
Можливість встановлення більшого розміру щомісячних внесків на утримання багатоквартирного будинку власникам нежитлових приміщень, ніж власникам квартир
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 4 червня 2018 року у справі No 753/10763/17, щодо встановлення розміру щомісячних внесків на утримання багатоквартирного будинку, визначивши, що з огляду на відсутність імперативної норми про встановлення однакового розміру внеску для власників квартир та нежитлових приміщень, рішення загальних зборів об’єднання співвласників багатоквартирного будинку щодо встановлення внеску власникам нежитлових приміщень у більшому розмірі, ніж власникам квартир, не суперечить закону.
Підтави звернення до суду з позовом про усунення перешкод у розпоряджанні власністю (негаторний позов)
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема земельною ділянкою, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема з позовом про усунення перешкод у розпоряджанні власністю (негаторний позов).
Перехід права власності на земельну ділянку у зв'язку зі спадкуванням об'єкта нерухомості, який на ній розташований
Суд: Касаційний цивільний суд

До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка, з урахуванням нормативів, була виділена спадкодавцю для будівництва та обслуговування житлового будинку, інших будівель та споруд.
Продаж земельної ділянки, що перебуває у комунальній власності, особам, які мають право спільної часткової власності на розташовану на ній будівлю
Суд: Касаційний цивільний суд

 Земельна ділянка, що перебуває у комунальній власності територіальної громади міста, на якій розміщено будівлю, право спільної часткової власності на яку належить кільком особам, може бути об’єктом продажу усім співвласникам об’єкта нерухомого майна, що на ній розташований.
Співвідношення щирого каяття та активного сприяння розкриттю злочину як обставин, які пом'якшують покарання
Суд: Касаційний кримінальний суд

Щире каяття як таке, характеризує суб'єктивне ставлення винного до вчиненого злочину, яке полягає в тому, що він визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажає виправити ситуацію, що склалася. При наявності щирого каяття особи не обов'язковим має бути активне сприяння у розкритті злочину. Активне сприяння розкриттю злочину є окремою обставиною, що пом'якшує покарання п. 1 ч. 1 ст. 66 КК. Тобто, такі обставини, що пом'якшують покарання, як щире каяття і активне сприяння розкриттю злочину є альтернативними, незалежними та можуть існувати відокремлено одна від одної.
Врахування судом тяжких наслідків як обставини, яка обтяжує покарання за злочин, передбачений ч. 2 ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під тяжкими наслідками, завданими злочином, у п. 5 ч. 1 ст. 67 КК слід розуміти ті суспільно небезпечні зміни в об'єкті кримінально-правової охорони, які викликані вчиненням злочину, але виходять за межі його складу. З урахуванням конкретних обставин кримінального провадження тяжкими наслідками можуть, зокрема, визнаватися смерть однієї чи декількох осіб, значна шкода здоров'ю людей, майнова шкода у великому чи особливо великому розмірах тощо.
Визнання обставиною, що обтяжує покарання засудженого – настання тяжких наслідків, що виразилися в смерті особи при призначенні покарання за ч. 2 ст. 286 КК є необґрунтованим, так як зазначена обставина є кваліфікуючою ознакою даного злочину.
Оцінка можливості звільнення від відбування покарання з випробуванням при вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК, у стані легкого алкогольного сп'яніння 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Перебування засудженого у стані навіть легкого алкогольного сп'яніння не можна не враховувати при призначенні покарання за злочин, передбачений ч. 2 ст. 286 КК, адже, керуючи автомобілем у нетверезому стані, ОСОБА_6 грубо порушив Правила дорожнього руху, що призвело до тяжких наслідків. Уникнення особою реального покарання за таких обставин негативно вплине на сприйняття суспільством, зокрема іншими водіями, необхідності дотримуватися Правил дорожнього руху.
Відсутність підстав для витребування земельної ділянки у випадку придбання її у особи, яка мала право її відчужувати
Суд: Касаційний цивільний суд

Позбавлення особи власності, набутої за договором купівлі-продажу, укладеним з особою, якій на підставі судового рішення було видано державний акт на спірну земельну ділянку, є втручанням держави у право власника на мирне володіння його майном.
Призначення покарання за незакінчене кримінальне правопорушення із застосуванням статей 69, 69-1 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Визначення покарання за незакінчений злочин за правилами ч. 2 ст. 68 КК не виключає в подальшому застосування судом статей 69, 69-1 КК, якщо у конкретній ситуації є підстави для призначення більш м'якого покарання, оскільки ці норми не конкурують одна з одною. У разі призначення покарання в ситуаціях, коли є підстави для одночасного застосування зазначених норм, покарання визначається на підставі ч. 2 ст. 68 КК, а потім застосовуються положення статей 69, 69-1 КК.
Надання земельної ділянки співвласникам житлового будинку для його обслуговування
Суд: Касаційний цивільний суд

Земельна ділянка може надаватися для обслуговування житлового будинку (цілого) окремо кожному власнику незалежно від кількості співвласників такого будинку, але лише у разі, якщо будинок розділено на окремі домоволодіння, які мають окрему адресу.
Наслідки неточного використання термінів ("часткове приєднання" замість словосполучення "часткове складання") (ч. ч. 1, 4 ст. 70 КК) при призначенні судом покарання
Суд: Касаційний кримінальний суд

Неточне зазначення терміну при формулюванні висновку про призначення остаточного покарання із застосуванням ч. 4 ст. 70 КК (замість "часткового складання призначених покарань" - "часткове приєднання невідбутої частини покарання"), за умови правильного визначення остаточної міри покарання, не є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність та безумовною підставою для скасування чи зміни судового рішення.
Визнання недійсним договору, яким встановлено емфітевзис на майбутнє
Суд: Касаційний цивільний суд

Закон не встановлює заборони на визначення емфітевтичного права на майбутнє, а договір емфітевзису повинен відповідати загальним положенням про договір, передбаченим статтями 407 – 412 ЦК України та статтею 102-1 Земельного кодексу України.
Розірвання договору оренди землі у зв'язку з систематичною несплатою частини орендної плати у відробітковій та натуральній формі
Суд: Касаційний цивільний суд

Систематична несплата частини орендної плати у відробітковій (оранка, культивація земельної ділянки) та натуральній (поставка соломи до садиби орендодавця) формі є істотним порушенням умов договору оренди землі та є підставою для його розірвання.
Розірвання договору оренди землі у  зв'язку з систематичною несплатою орендної плати
Суд: Касаційний цивільний суд

Сплата заборгованості за договором оренди земельної ділянки не спростовує факту систематичного порушення умов договору щодо сплати орендної плати, а отже є підставою для його розірвання.
Застосування ч. 2 ст. 625 ЦК України у випадку прострочення зобов’язання з повернення суми попередньої оплати товару

Велика Палата Верховного Суду відступила від правових висновків Верховного Суду України та Верховного Cуду щодо застосування частини другої статті 625 ЦК України у випадку прострочення зобов’язання з повернення суми попередньої оплати товару, визначивши, що правовідношення, в якому у зв’язку із фактичним закінченням строку поставки у постачальника (продавця) виникло зобов’язання повернути позивачу (покупцю) суму попередньої оплати (тобто сплатити грошові кошти) відповідно до частини другої статті 693 ЦК України, є грошовим зобов’язанням, а тому на нього можуть нараховуватися інфляційні втрати і 3 % річних на підставі частини другої статті 625 ЦК України
Відсутність обов’язку проведення агрохімічної паспортизації земельної ділянки під час її приватизації
Суд: Касаційний цивільний суд

Агрохімічний паспорт не належить до переліку документів, які подаються в обов`язковому порядку при відведенні земельних ділянок у власність. Покладення на громадянина, зацікавленого у приватизації земельної ділянки, обов’язку проведення агрохімічної паспортизації земельної ділянки, що є складовою моніторингу ґрунтів на землях сільськогосподарського призначення, який здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, суперечить змісту статей 116, 118, 186, 186-1 ЗК України, Закону України "Про землеустрій".
Виникнення спільної сумісної власності подружжя на земельну ділянку, набуту одним із подружжя внаслідок безоплатної передачі із земель державної або комунальної власності
Суд: Касаційний цивільний суд

Земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі її одному з подружжя із земель державної або комунальної власності, в тому числі приватизації, лише у період з 08 лютого 2011 року до 12 червня 2012 року включно, вважається спільною сумісною власністю подружжя. У інших випадках таке майно належить до особистої приватної власності чоловіка або дружини, яка використала своє право на безоплатне отримання частини земельного фонду.
Правові наслідки припинення орендарем цільового використання земельної ділянки та передачі її у користування іншій особі без згоди орендодавця 
Суд: Касаційний цивільний суд

У випадку, якщо господарюючий суб’єкт, якому передано в оренду земельну ділянку шляхом укладення договору оренди землі, не здійснював господарської діяльності з її цільового використання, а фактично передав орендовану земельну ділянку у користування іншій особі без згоди орендодавця, є правові підстави для розірвання такого договору.
Розірвання договору оренди землі у зв’язку з систематичною несплатою або сплатою не у повному обсязі орендної плати 
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення пункту д) частини першої статті 141 ЗК України, частини другої статті 651 ЦК України свідчить, що "несплата орендної плати" охоплює випадки як невиплати орендної плати у цілому, так і її виплата у розмірі меншому, ніж визначеному договором (без урахування індексації, індексу інфляції тощо).
Належний спосіб захисту прав контролюючого органу у випадку несплати платником податків ПДФО
Суд: Велика Палата

Позов органу місцевого самоврядування як контролюючого органу про визнання протиправними дій платника податків щодо несплати ПДФО та про зобов’язання відповідача сплачувати ПДФО до місцевого бюджету сам собою не призводить до ефективного відновлення порушеного права. Належним способом захисту є звернення контролюючого органу до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини
Належний спосіб захисту прав платника податків на отримання бюджетного відшкодування ПДВ
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо способу захисту прав платника податків на отримання бюджетного відшкодування ПДВ, визначивши, що саме стягнення з Державного бюджету України на користь платника податків заборгованості з відшкодування ПДВ є належним та ефективним способом судового захисту.
Відповідальність платника податків за неналежне виконання податкового зобов'язання з вини банку
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо відповідальності платника податків за неналежне виконання податкового зобов`язання, визначивши, що у разі несвоєчасного перерахування або перерахування не в повному обсязі суми податкового зобов`язання з вини банку платника такий платник звільняється від фінансової відповідальності у вигляді штрафу та/або пені, однак, не звільняється від обов`язку сплатити в повному обсязі податкове зобов`язання
Наслідки не зазначення в ухвалі апеляційного суду строку та принципів призначення остаточного покарання за сукупністю злочинів при зміні вироку місцевого суду 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Формальне виключення апеляційним судом із вироку вказівки про застосування ст. 71 КК, яка не підлягала застосуванню та зазначення про застосування ч. 4 ст. 70 КК, при залишенні без змін резолютивної частини вироку про призначення остаточного покарання за правилами ст. 71 КК, є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, оскільки апеляційний суд не зазначив в ухвалі принципи призначення остаточного покарання та не визначив строк цього покарання.
Звільнення від сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування осіб, які отримують пенсію у зв'язку з втратою годувальника
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України щодо звільнення від сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування осіб, які отримують пенсію у зв'язку з втратою годувальника, визначивши, що фізична особа – підприємець, яка мала право на пенсію за віком, але вибрала пенсію у зв'язку з втратою годувальника, має право на звільнення від сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.
Обов'язковість зараховування судом строку попереднього ув’язнення у строк покарання у виді позбавлення волі
Суд: Касаційний кримінальний суд

Перебування особи в умовах ізоляції від суспільства за характером обмежень, покладених на особу, фактично прирівнюється до позбавлення волі як виду покарання, тому, відповідно до норм кримінального права, суди повинні обов'язково зараховувати попереднє ув’язнення у строк покарання, що призначається судом, а не враховувати цей строк при призначенні покарання.
Сплата ЄСВ особою, яка отримала свідоцтво про державну реєстрацію ФОП до 01.07.2004 року, але не зверталася до державного реєстратора з реєстраційною карткою про включення відомостей про нього до ЄДР відповідно до вимог нового Закону
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо наявності статусу фізичної особи підприємця (ФОП) у особи, яка отримала свідоцтво про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи до 01 липня 2004 року, тобто до набрання чинності Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (далі – Закон No 755-IV), але не зверталася до державного реєстратора з реєстраційною карткою про включення відомостей про нього до ЄДР відповідно до вимог цього Закону. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що це виключає можливість законного здійснення особою підприємницької діяльності та отримання відповідних доходів, а відтак, виключає участь такої особи  у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування за відповідним статусом.
Законодавче регулювання відповідальності суб’єктів господарювання за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне оприбуткування) у касах готівки після 11.07.1995 року
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо відповідальності суб’єктів господарювання за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне оприбуткування) у касах готівки, визначивши, що положення Указу Президента України No 436/95 "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки", яке передбачає відповідальність за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне оприбуткування) у касах готівки, не підлягає застосуванню у правовідносинах, що виникли після набрання чинності Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (11 липня 1995 року)
Право суду на застосування звільнення від відбування покарання з випробуванням вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до семи років (ст. 79 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Передбачене ст. 79 КК звільнення від відбування покарання з випробуванням є спеціальним видом звільнення і допустимість його застосування лише до вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до семи років, визнається обов’язковою умовою такого звільнення. Застосування цього виду звільнення від відбування покарання є правом, а не обов’язком суду.
Порядок стягнення податкового боргу з банку, який виник після порушення процедури ліквідації такого банку
Суд: Велика Палата

Загальний порядок стягнення податкового боргу, передбачений Податковим кодексом України, не поширюється на стягнення податкового боргу, який виник після порушення процедури ліквідації банку. Стягнення такого податкового боргу здійснюється шляхом пред’явлення до банку в особі уповноваженої особи позову про акцептування вимог і віднесення їх до належної черги погашення
Звільнення від відбування покарання з випробуванням після призначення остаточного покарання за сукупністю кримінальних правопорушень
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі визнання особи винною у вчиненні кількох злочинів рішення про її звільнення від відбування покарання з випробуванням приймається тільки після визначення на підставі ст. 70 КК остаточного покарання, виходячи з його виду й розміру.
Процесуальні наслідки відсутності згоди особи на звільнення від кримінальної відповідальності через закінчення строків давності (ч. 5 ст. 74 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

За відсутності згоди на звільнення особи від кримінальної відповідальності за закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності (ст. 49 КК), суд вправі звільнити таку особу лише від покарання на підставі ч. 5 ст. 74 КК.
Правові наслідки здійснення державної реєстрації договору оренди землі після смерті орендодавця
Суд: Касаційний цивільний суд

Договір оренди землі є укладеним після досягнення сторонами усіх істотних умов, і якщо це відбулося за життя орендодавця і за його підписом, то підстав вважати спірний договір неукладним лише з підстав здійснення його державної реєстрації після смерті орендодавця немає.
Правові наслідки відсутності погодження меж земельної ділянки із суміжними власниками (користувачами) у процедурі приватизації земельної ділянки
Суд: Касаційний цивільний суд

Погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов’язкових технічних помилок. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із власником та/або землекористувачем не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів чи землевласників. Ненадання особою своєї згоди на погодження меж земельної ділянки суміжного землекористувача та/або власника не може бути перешкодою для розгляду місцевою радою питання про передачу земельної ділянки у власність відповідачу за обставин виготовлення відповідної технічної документації. Непідписання суміжним власником та/або землекористувачем акту узгодження меж земельної ділянки саме по собі не є підставою для визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку.
Право орендаря на внесення орендної плати на депозит нотаріуса
Суд: Касаційний цивільний суд

Внесення належних із боржника кредиторові грошей або цінних паперів у депозит нотаріуса на підставі статті 537 ЦК України є правом, а не обов`язком боржника. Тому, не скориставшись своїм правом щодо внесення орендної плати на депозит нотаріуса, орендар не може вважатись таким, що порушив зобов`язання, а отже, несплата орендної плати у разі відсутності даних про орендодавця і не внесення грошових коштів у депозит не може тлумачитись як систематична несплата орендної плати і бути підставою для розірвання такого правочину.
Застосування санкцій до боржника, стосовно якого порушено провадження про визнання банкрутом, за невиконання (неналежне) виконання зобов`язань зі сплати єдиного внеску, податків і зборів, перед поточними кредиторами, що виникли після введення мораторію
Суд: Велика Палата

Заборона застосування санкцій до боржника, стосовно якого порушено провадження про визнання банкрутом і введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, стосується невиконання чи неналежного виконання грошових зобов’язань і зобов’язань щодо сплати єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування, податків і зборів (обов’язкових платежів), термін виконання яких настав до дати введення мораторію, і не поширюється на поточні зобов’язання (зобов’язання, які виникли після цієї дати) боржника. За поточними зобов’язаннями боржник відповідає на загальних підставах до прийняття господарським судом постанови про визнання його банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури
Право органів місцевого самоврядування на розпорядження землею після встановлення (винесення) меж території населеного пункту в натурі (на місцевість)

Межі населеного пункту вважаються встановленими, а органи місцевого самоврядування набувають права розпоряджатися земельними ділянками, які відповідно до розроблених проектів щодо встановлення меж відповідної сільської, селищної, міської ради включаються до їх територій, після встановлення (винесення) меж території населеного пункту в натуру (на місцевість), закріплення меж території межовими знаками та внесення відомостей про земельну ділянку до державного земельного кадастру, якщо межі населеного пункті не були встановлені/змінені у іншому порядку передбаченому законодавством, яке діяло на час утворення населеного пункту його розбудови та/або зміни меж.
Застосування позовної давності у спорі з декількома належними відповідачами
Суд: Касаційний цивільний суд

У спорі з декількома належними відповідачами, в яких немає солідарного обов’язку (до яких не звернута солідарна вимога), один з них може заявити суду про застосування позовної давності тільки щодо тих вимог, які звернуті до нього, а не до інших відповідачів. Останні не позбавлені, зокрема, прав визнати ті вимоги, які позивач ставить до них, чи заявити про застосування до цих вимог позовної давності. Для застосування позовної давності за заявою сторони у спорі суд має дослідити питання її перебігу окремо за кожною звернутою до цієї сторони позовною вимогою, і залежно від установленого дійти висновку про те, чи спливла позовна давність до відповідних вимог.