DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Інформація про відкриття кримінального провадження не може вважатись єдиним належним доказом у справі
Суд: Касаційний господарський суд

Досудове розслідування кримінального провадження не є остаточним рішенням (вироком), яким завершено кримінальне провадження, а лише відображає проведення досудового розслідування за заявою особи для встановлення обставин, на які посилається така особа. Крім того, в процесі проведення досудового розслідування дії, за якими було порушено кримінальне провадження, можуть бути перекваліфіковані, а тому відкриття кримінального провадження не може вважатись єдиним належним доказом у справі.
Обмеження розміру відшкодування судових витрат у разі непропорційності його до предмета спору
Суд: Касаційний господарський суд

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, господарський суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов'язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. У зв'язку з наведеним суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи
Про визначення належного способу захисту у разі незгоди з фактичним значенням коефіцієнтів, застосованих під час здійснення нормативної грошової оцінки землі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації є неналежним способом захисту позивачем своїх прав, оскільки не вплине на обсяг прав та обов'язків, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнтів, застосованих під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, як і самого значення нормативної грошової оцінки землі. Належним способом захисту є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджена технічна документація щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідачів щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних локальних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується.
Щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу  у разі встановлення судом, що розмір гонорару, визначений стороною та її адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору
Суд: Касаційний господарський суд

За наявності заперечень іншої сторони суд не зобов'язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі її витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та її адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час і неспівмірність порівняно з ринковими цінами.
Здійснюючи розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу між сторонами спору, господарський суд має враховувати результат розгляду спору, умови договору про надання правничої допомоги, укладеного між стороною спору та адвокатом (адвокатським об'єднанням, бюро), обсяги наданих стороні як клієнту послуг правничої допомоги щодо представництва її інтересів в суді під час розгляду справи. Слід також у порядку статті 86 ГПК України давати належну оцінку доказам фактичного надання стороні адвокатських послуг, їх прийняття стороною спору на підставі акта приймання-передачі послуг з виставленням адвокатом (адвокатським об'єднанням, бюро) клієнту рахунка на оплату таких послуг
Про особливості розгляду справи у суді першої інстанції у порядку спрощеного провадження без виклику сторін за наявними у матеріалах справи доказами
Суд: Касаційний адміністративний суд

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Про можливість звернення до державного реєстратора із заявою про скасування запису про державну реєстрацію юридичної особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Стаття 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" визначає перелік документів, які подаються юридичною особою для державної реєстрації створення, припинення юридичної особи, внесення змін до відомостей про юридичну особу, зокрема змін до установчих документів юридичної особи, виділу юридичної особи, припинення юридичної особи в результаті її реорганізації або ліквідації. Такої дії як скасування державної реєстрації Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" не передбачає.
Про видобування підземних вод без отримання спеціального дозволу на користування надрами 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Видобувати підземні води без отримання спеціального дозволу на користування надрами – при використанні підземних вод за умови неперевищення продуктивності забору води обсягом 300 кубічних метрів на добу – мають право суб’єкти господарювання тільки для власних господарсько-побутових потреб. Видобуток підземних вод для здійснення господарської діяльності вимагає отримання спеціального дозволу уповноваженого державою органу.
Порядок і строки подання доказів позивачем 
Суд: Касаційний господарський суд

Всі докази, які підтверджують заявлені позовні вимоги, мають бути подані позивачем одночасно з позовною заявою, а неможливість подання доказів у цей строк повинна бути письмово доведена позивачем до суду та належним чином обґрунтована.
Системний аналіз статей 80, 269 ГПК України свідчить проте, що докази,якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме напозивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (ут.ч. апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії (наприклад ,якщо стороні не було відомо про існування доказів), тягар доведення яких також покладений на учасника справи.
Юрисдикція спору про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо перенесення запису про іпотеку до розділу про зареєстрований за товариством об’єкт нерухомого майна
Суд: Велика Палата

Спір про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо перенесення запису про іпотеку до розділу про зареєстрований за товариством об’єкт нерухомого майна має розглядатися як спір, пов’язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, а тому підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Звільнення від кримінальної відповідальності у зв’язку з передачею особи на поруки. Відшкодування шкоди потерпілому як додаткова обставина щирого каяття особи 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Щире каяття особи є однією з обов’язкових умов звільнення від кримінальної відповідальності у зв’язку з передачею особи на поруки (ст. 47 КК). Факт відшкодування шкоди потерпілому може додатково свідчити про щире каяття винуватої особи, проте не є вирішальним для застосування такого виду звільнення, на відміну від інших видів звільнення від кримінальної відповідальності (наприклад, на відміну від звільнення у зв’язку із примиренням винного з потерпілим, де обов’язковою умовою виступає відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди).
Відповідач у спорі про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою
Суд: Велика Палата

Належним відповідачем у спорі про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Порядок прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, які не були подані до суду першої інстанції
Суд: Касаційний господарський суд

Частиною третьою статті 269 ГПК України унормовано, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.
У такому  випадку, надання  судом апеляційної інстанції  оцінки  доказам, які були  подані    стороною у справі  лише  до суду апеляційної інстанції  (додані до апеляційної скарги)  без дослідження причин  неподання  цих доказів до суду першої інстанції є  порушенням  вимог статей 80 та 269 ГПК України.
 Вказане з урахуванням положень статті 282 ГПК України означає, що суд апеляційної інстанції,  приймаючи додаткові докази, має викладати мотивувальну частину своєї постанови  із зазначенням  відповідного обґрунтування  заявником неможливості їх подання до суду першої інстанції та з оцінкою  апеляційною інстанцією такого  обґрунтування.
Про право на продовження дії дозволів на розміщення рекламних засобів не може вважатися "законним очікуванням"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право позивача на безумовне продовження дії дозволів на розміщення рекламних засобів не може вважатися "законним очікуванням", оскільки національний закон чітко встановлює право органу місцевого самоврядування визначати (зокрема змінювати) правила розміщення зовнішньої реклами та приймати рішення про відмову в продовженні дії дозволу за наявності визначених законодавством підстав.
Належні сторони у справі про визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права оренди
Суд: Велика Палата

Належними сторонами у справі про визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права оренди за третьою особою стосовно земельної ділянки, власником якої є фізична особа, є, з одного боку, позивач, з іншого – особа, за якою зареєстроване право оренди, і власник земельної ділянки (орендодавець).
Про порядок термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до частини п’ятнадцятої статті 33 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" у разі необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду може прийняти рішення про вжиття відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів без надання (надіслання) суб’єкту господарювання проєкту такого рішення. У такому разі суб’єкт господарювання, якого стосується рішення, має право надати (надіслати) свої пояснення, заперечення та/або інформацію до такого рішення в будь-який час після його прийняття, але до закінчення визначеного строку виконання такого рішення. Орган ринкового нагляду має негайно розглянути одержані пояснення, заперечення та інформацію суб’єкта господарювання та за результатами такого розгляду оцінити адекватність і пропорційність прийнятого ним рішення. Оскаржувані рішення Головного управління Держпродспоживслужби щодо виведення з обігу виробів, які є небезпечними для дітей, та застосування до суб’єкта господарювання за введення в обіг небезпечної нехарчової продукції штрафних санкцій спрямовані на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства, які полягають у створенні безпечних умов для фізичного розвитку дітей, захисту їх здоров’я від негативного впливу небезпечної нехарчової продукції, та вимогами захисту економічних інтересів окремої особи, зокрема, гарантованого частиною першою статті 42 Конституції України права на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.
Про плату за оформлення приходу суден у порт та виходу з нього 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оформлення прибуття суден у порт і виходу з порту – це законодавчо визначена функція капітана морського порту, який є посадовою особою, уповноваженою на здійснення державного нагляду за мореплавством у морському торговельному порту України. Оформлення приходу суден у порт та виходу з нього не є послугою, при наданні якої застосовуються вільні ціни, як це передбачено в пункті 62 Зборів і плат. За кожний вхід суден у порт та вихід із порту нараховується корабельний збір у визначеному Положенням про портові збори розмірі. Встановлення портом будь-якої іншої плати за оформлення прибуття суден у порт та вихід із нього законодавство не передбачає.
Про процедуру оприлюднення проєкту регуляторного акта
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обов’язковим є оприлюднення відповідачем проєкту регуляторного акта й відповідного аналізу регуляторного впливу з метою публічного обговорення проєкту, отримання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об’єднань до регуляторного акта. За таких обставин проєкт регуляторного акта та його аналіз мають бути оприлюднені щонайменше за один місяць до прийняття такого проєкту.
Підстави  для відмови у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів
Суд: Касаційний господарський суд

Суд  відмовляє у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів,  у випадку якщо  характер правовідносин, що склалися між сторонами, а також викладені позивачем у процесуальних документах обставини, свідчать, що такі докази мали б бути наявні у позивача, а  також якщо позивачем не обґрунтовано належним чином, з яких підстав такі докази були у нього відсутні та з яких підстав він не може самостійно надати докази, які просить витребувати відповідним клопотанням.
Про момент запровадження остаточних антидемпінгових заходів
Суд: Касаційний адміністративний суд

З датою набрання чинності рішенням пов’язується лише початок застосування остаточних антидемпінгових заходів, але не факт їх запровадження. Вказане означає, що остаточні антидемпінгові заходи запроваджені в момент прийняття відповідного рішення. Саме з цієї дати згідно з частиною третьою статті 31 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" обчислюється місячний строк звернення до суду з позовом щодо оскарження рішення.
Залучення нотаріуса до участі у справі про оскарження рішень, дій чи бездіяльності нотаріуса, прийнятих або вчинених ним під час реалізації функцій державного реєстратора
Суд: Велика Палата

У справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності нотаріуса, прийнятих або вчинених ним під час реалізації функцій державного реєстратора, якщо позовні вимоги спрямовані на захист заснованого на приписах цивільного чи господарського законодавства приватного (майнового) права у відносинах з іншими особами, нотаріус має залучатися до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Юрисдикція спору про оскарження рішень, дій чи бездіяльності нотаріуса при реалізації ним функцій державного реєстратора, якщо позовні вимоги спрямовані на захист приватного (майнового) права
Суд: Велика Палата

Спір про оскарження рішень, дій чи бездіяльності нотаріуса при реалізації ним функцій державного реєстратора, якщо позовні вимоги спрямовані на захист приватного (майнового) права, заснованого на приписах цивільного чи господарського законодавства, підлягає розгляду залежно від суб’єктного складу її учасників за правилами цивільного чи господарського судочинства.
Щодо права суду витребувати у сторони докази  у справі за позовними вимогами про стягнення оплати за укладеним договором купівлі-продажу 
Суд: Касаційний господарський суд

За загальним правилом обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості. Розподіл між сторонами тягаря доказування визначається предметом спору.
Однак зазначене не позбавляє суд права витребувати у сторони докази у передбаченому  частиною четвертою статті  74 ГПК  випадку. 
Зокрема, у  випадку коли у суду під час розгляду  справи  за позовними вимогами про стягнення оплати за укладеним договором купівлі-продажу виникають сумніви щодо підтвердження  оплати за долученою до матеріалів справи копією платіжного доручення (оскільки вона  не містить підпису   відповідальної особи та відбитку штампа банку),  суд має право витребувати у сторони  копію платіжного доручення, засвідчену підписом сторони та відбитком штампу банку, та в разі необхідності  інші докази, а не вважати цей факт доведеним.
Щодо можливості витребування  судом з власної ініціативи оригіналу письмовго доказу

Місцевий господарський суд, за наявності сумнівів в частині поданих учасником справи копій письмових доказів, не позбавлений можливості витребувати у відповідної особи оригінали таких доказів не лише заклопотанням сторін, а й з власної ініціативи.
Про порядок внесення змін до містобудівних умов та обмежень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Містобудівні умови та обмеження видаються на підставі містобудівної документації (у цьому разі місцевого рівня) при зверненні зацікавленої особи до уповноваженого органу з поданням визначеної документації. Підставою відмови в наданні містобудівних умов та обмежень є, зокрема, невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, тобто така невідповідність встановлюється на стадії надання містобудівних умов та обмежень. Невідповідність намірів забудови означає, що запланований для будівництва об’єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим та графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту. Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду. Внесення змін до містобудівних умов та обмежень за наявності для цього правових підстав, включаючи невідповідність окремих положень містобудівних умов та обмежень вимогам містобудівної документації, законодавству України, може здійснюватися, зокрема, за рішенням суду.
Щодо дійсності договору управління нерухомим майном, обтяженим іпотекою та укладеним без згоди іпотекодержателя 
Суд: Касаційний господарський суд

Здійснивши системний аналіз положень частини першої статті 1 та абзацу 4 частини третьої статті 9 Закону України "Про іпотеку", ОП КГС ВС дійшла висновку, що законодавцем передбачено перелік договорів, укладення яких прямо заборонено без згоди іпотекодержателя та визначено наслідки їх недійсності згідно з частиною третьою статті 12 цього Закону.  Договір управління не включено до такого переліку, незважаючи на те, що положення управителя завжди до якоїсь міри пов'язані з переданням предмета управління – майна установника управління у користування управителя.
Отже, законодавцем допускається передання власником-іпотекодавцем належного йому нерухомого майна, що є предметом договору іпотеки, в управління третій особі на підставі договору управління майном в силу частини першої статті 1039 ЦК України з обов'язком щодо попередження управителя про правовий режим майна, яке передається в управління, як такого, що є предметом обтяження (частина друга статті 1039 ЦК України) та з врахуванням обсягу обмеження прав власника за договором іпотеки.
З огляду на викладене ОП КГС ВС не вважає за необхідне відступати від висновку, викладеного Верховним Судом у справах No 916/144/18 та No 916/145/18 про відсутність правових підстав для визнання нікчемним (недійсним) договору управління нерухомим майном саме з підстав, передбачених частиною третьою статті 12 Закону України "Про іпотеку".
Про право суду  витребувати у  позивача докази щодо наявності у нього майнових авторських прав на спірні музичні твори
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до приписів частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Так, розглядаючи справу за позовними вимогами  про  стягнення компенсації за порушення виключних  авторських прав, у випадку якщо суд має сумніви щодо наявності у позивачів майнових авторських прав на спірні музичні твори (за відсутності у матеріалах справи, зокрема, договорів, посилання на які містяться у деклараціях музичних творів) та (або) наявності  повноважень управляти майновими авторськими правами на такі музичні твори, суд не позбавлений можливості та має право, витребувати такі докази в позивача, з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.
Про надання дозволу на відключення від мереж централізованого опалення та теплопостачання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дозвіл на відключення від мереж централізованого опалення та теплопостачання може бути виданий лише за умови відключення цілого житлового будинку, на підтвердження чого додається копія протоколу загальних зборів мешканців будинку щодо створення ініціативної групи з вирішення питання відключення від мереж централізованого опалення й гарячого водопостачання та прийняття рішення про влаштування в будинку системи індивідуального або автономного опалення. Можливість відключення окремої квартири (приміщення) не передбачена. Заяву, що надходить від власника або наймача (орендаря) окремого приміщення житлового будинку, комісія має право не розглядати.
Обставини, що мають враховуватись при звільненні від відбування покарання з випробуванням жінки, яка заподіяла своїй тримісячній дитині тяжкі тілесні ушкодження
Суд: Касаційний кримінальний суд

Звільнення жінки, яка заподіяла своїй тримісячній дитині тяжкі тілесні ушкодження, від покарання з випробуванням без урахування ступеня тяжкості вчиненого злочину, конкретних обставин справи, характеру та обсягу противоправних дій засудженої, котра, перебуваючи у стані алкогольного сп’яніння, неодноразово нанесла своїй дитині удари руками та невстановленим предметом по голові, обличчю та тілу, поведінка засудженої, яка після вчиненого залишила дитину та втекла з дому, що свідчить про її стійку антисоціальну поведінку та небезпечність для суспільства, а також з огляду на рішення комісії з питань захисту прав дитини, яким не рекомендовано поновлювати батьківські права засудженої, є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність.
Відмежування правових наслідків недійсності правочину і правових наслідків виконання недійсного правочину
Суд: Касаційний цивільний суд

Слід відмежовувати правові наслідки недійсності правочину і правові наслідки виконання недійсного правочину; до правових наслідків недійсності правочину належить те, що він не створює юридичних наслідків. Окрім цього якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною; правові наслідки виконання двостороннього недійсного правочину охоплюють собою двосторонню реституцію; законом можуть бути встановлені особливі умови застосування наслідків визначених в статті 216 ЦК або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Наприклад, особливим правовим наслідком недійсного заповіту при їх множинності може бути відновлення чинності попереднього заповіту (частина четверта статті 1254 ЦК України). Тобто законодавець лише в окремих випадках передбачає таку конструкцію як відновлення чинності правочину.