DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про можливість кваліфікації дій (бездіяльності) суб’єкта господарювання за ознаками частини першої статті 13 Закону України "Про захист економічної конкуренції" у випадку, якщо такі дії (бездіяльність) відсутні в переліку частини другої цієї статті
Суд: Касаційний господарський суд

У застосуванні статті 13 Закону України "Про захист економічної конкуренції" необхідно мати на увазі, що частина перша цієї статті містить кваліфікуючі ознаки зловживання монопольним (домінуючим) становищем стосовно необмеженого кола випадків такого зловживання, а частина друга – перелік деяких із числа відповідних випадків, причому цей перелік не є вичерпним. Отже, сама лише відсутність у згаданому переліку вказівки про ті чи інші дії (бездіяльність) суб’єкта господарювання не є перешкодою для кваліфікації таких дій (бездіяльності) за ознаками частини першої цієї статті
Щодо можливості використання АМКУ відомостей, переданих НАБУ 
Суд: Касаційний господарський суд

Згідно зі статтями 6, 19 Закону України "Про Антимонопольний комітет України", статтями 41, 45 Закону України "Про захист економічної конкуренції" та статтею 192 Закону України "Про Національне антикорупційне бюро України" можливість використання АМКУ відомостей, отриманих органами слідства на досудовому розслідуванні, не заборонена законом.
Передання НАБУ на виконання приписів статті 21 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" відомостей, що можуть свідчити про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, за своїм призначенням та правовим змістом такої дії є водночас і дозволом на використання відповідної інформації. Передані таким чином матеріали підпадають під визначення доказів у справі в розумінні статті 73 ГПК України та підлягають перевірці на належність і допустимість у загальному порядку
Визначення юрисдикції, до якої відноситься справа за позовом фізичної особи, що не є членом ОСББ, про оскарження рішень загальних зборів ОСББ
Суд: Касаційний господарський суд

Можливість оскарження фізичною особою рішень загальних зборів ОСББ у порядку господарського судочинства як найбільш наближених до корпоративних спорів пов’язується саме з наявністю у неї права брати участь в управлінні ОСББ.
Спори за позовом фізичної особи, яка не є членом ОСББ, про оскарження рішень загальних зборів ОСББ не є такими, що виникають з корпоративних відносин, і не належать до юрисдикції господарських судів, а мають розглядатися в порядку цивільного судочинства
Визначення підсудності спору, передбаченого частиною третьою статті 30 ГПК України, якщо спір виник з одного правочину, яким сторони висловили намір щодо купівлі-продажу корпоративних прав у двох і більше юридичних особах, місцезнаходження яких є різним
Суд: Касаційний господарський суд

Ураховуючи, що приписи частини шостої статті 30 ГПК України не регулюють випадок, пов’язаний зі спором, що виник з одного правочину, яким сторони висловили намір щодо купівлі-продажу корпоративних прав у двох і більше юридичних особах, місцезнаходження яких є різним, необхідно застосовувати інститут аналогії процесуального закону для вирішення законодавчо неврегульованого питання, а саме частину третю статті 30 ГПК України.
Частина третя статті 30 ГПК України визначає виключну підсудність спору щодо декількох об’єктів нерухомого майна за вартісним критерієм.
Застосовуючи цей принцип у сукупності з приписами частини шостої статті 30 ГПК України у випадку, якщо спір виник з одного правочину, яким сторони висловили намір щодо купівлі-продажу корпоративних прав у двох і більше юридичних особах, місцезнаходження яких є різним, спір у такій справі розглядається за місцезнаходженням юридичної особи, розмір статутного капіталу якої є більшим
Щодо наявності підстав для зменшення розміру судового збору та/або відстрочення його сплати за подання позову міноритарним акціонером товариства у спорі, пов'язаному з процедурою примусового викупу його акцій (сквіз-аут)
Суд: Касаційний господарський суд

Посилання скаржника на те, що він є міноритарним акціонером товариства, який оскаржує процедуру примусового продажу акцій товариства, не є підставою для звільнення та відстрочення від сплати судового збору в розумінні Закону України "Про судовий збір"
Незастосування звільнення від відбування покарання з випробуванням до засудженого за ч. 2 ст. 286 КК, через його бажання брати участь у воєнних діях з оборони України під час дії воєнного стану без підтвердження зарахування особи до лав ЗСУ
Суд: Касаційний кримінальний суд

Саме по собі бажання засудженого брати участь у воєнних діях з оборони України під час дії воєнного стану без документального підтвердження його зарахування до лав Збройних Сил України чи інших військових формувань
не є підставою звільнення засудженого від відбування покарання з випробуванням.
Незастосування звільнення від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК) до особи, визнаної винуватою у вчиненні в умовах воєнного стану нетяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 436-2 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Незастосування судом звільнення від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК) до особи, визнаної винуватою у вчиненні в умовах воєнного стану нетяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 436-2 КК, свідчить про підвищений ступінь суспільної небезпеки як вчинених злочинів, так і особи, що їх вчинила (з огляду на специфіку об’єктивної сторони виправдовування збройної агресії російської федерації в період воєнного стану в Україні), вказує на наявність у засудженого виражених українофобських поглядів, негативне ставлення до української влади та народу, підтримання російської агресії проти України, відповідає меті покарання і загальним засадам призначення покарання.
Враховуння загальної суми кількісних показників пов'язаних із кожним із вчинених засудженим тотожних дій, передбачених ч. 1 ст. 176 КК, що утворюють одиничний злочин при встановленні значної шкоди потерпілому
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо засуджений вчинив ряд тотожних дій, передбачених ч. 1 ст. 176 КК, об’єднаних єдиним наміром, що полягали в незаконному розповсюдженні комп'ютерних програм, а також у незаконному їх тиражуванні та розповсюдженні на інших носіях інформації, це вказує на наявність у його діях одиничного продовжуваного посягання. Оскільки склад цього кримінального правопорушення передбачає встановлення значної шкоди потерпілому, то під час кваліфікації враховується загальна сума кількісних показників, пов'язаних із кожним діянням, вчиненим особою, що утворюють одиничний злочин.
Щодо проведення експертами ситуаційного моделювання, яке не є слідчим експериментом, під час експертизи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час проведення експертизи експерти можуть проводити ситуаційне моделювання, що відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства та відомчим нормативним документам, за умови, що експерти
керувалися вихідними даними, наданими слідчим, та за результатами експертизи дали відповіді лише на ті запитання, що поставив їм слідчий. Таке ситуаційне моделювання не є слідчим експериментом.
Застосування ч. 2 ст. 530 ЦК України до повернення безпідставно набутого майна згідно зі статтею 1212 ЦК України не застосовується
Суд: Велика Палата

Норма частини другої статті 530 ЦК України щодо обов’язку боржника виконати зобов’язання у семиденний строк від пред’явлення кредитором йому вимоги до недоговірних зобов`язань з повернення безпідставно набутого майна згідно зі статтею 1212 ЦК України не застосовується
Юрисдикція спорів про встановлення факту проживання однією сім’єю з загиблим військовослужбовцем 
Суд: Велика Палата

ВП ВС відступила від правових висновків ВП ВС та КЦС ВС щодо юрисдикції справ про встановлення фактів, вказавши, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у позасудовому та судому порядку. Рішення стосовно фактів, що мають юридичне значення, прийняті у позасудовому порядку, можуть бути оскаржені до судів адміністративної юрисдикції. Юридичні факти, які належать встановлювати в судовому порядку, вирішуються судами цивільної юрисдикції за правилами ЦПК України.
Справи про встановлення факту проживання однією сімʼєю без шлюбу з загиблим військовослужбовцем підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства незалежно від мети звернення до суду (зокрема, підтвердження соціального статусу для призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім’ї військовослужбовця) та наявності у заявника певних цивільних прав та обов’язків чи виникнення публічно-правових спорів із суб’єктами владних повноважень
Щодо обов'язку складення слідчим протоколу затримання, якщо на час проведення огляду місця події особу затримано уповноваженою службовою особою
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою. Фактично затриманою вважається особа і у тому випадку, якщо вона за вимогою працівників поліції вимушена разом із ними проїхати до відділку поліції. Огляд місця події, який проведений після прибуття до приміщення поліції, фактично є обшуком особи під час її затримання.
Відсутність істотного порушення вимог КПК у разі короткострокового переривання аудіосфіксації ходу судового засідання в частині змісту показань свідка, що не перешкодило суду та учасникам провадження сприймати зміст таких показань 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо аудіозапис судового засідання на технічних носіях, що є в матеріалах кримінального провадження, має короткострокове переривання фіксації ходу судового засідання в частині змісту показань свідка, однак такий недолік не перешкоджає суду та учасникам провадження сприймати зміст показань цього свідка та досліджених доказів, а також перевірити правильність і повноту їх відображення, то це не свідчить про істотне порушення вимог кримінального процесуального законодавства.
Відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення, як обов’язкова умова для застосування судом ч. 6 ст. 340 КПК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

За відсутності відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення навіть за умови неявки потерпілого в судові засідання не можна вважати, що кримінальне провадження набуло форми приватного, і прирівнювати таку неявку до відмови від обвинувачення у зв’язку з тим, що відповідне обвинувачення набуває статусу приватного і здійснюється за процедурою приватного обвинувачення, якщо потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді. Обов’язковою умовою для застосування судом ч. 6 ст. 340 КПК є відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення.
Щодо неналежного повідомлення сторін про дату і час апеляційного розгляду (ст. 405 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Наявність у матеріалах провадження повідомлення учасників судового провадження про призначення апеляційного розгляду, на звороті якого наявний запис від імені секретаря судового засідання про повідомлення учасників електронною поштою, а також підпис цієї особи, однак відсутні відомості про дату, час відправки повідомлення, адреси електронної пошти учасників, на які  його направлено, а також підтвердження факту направлення такого повідомлення, як і дані про отримання обвинуваченим та його захисником письмового повідомлення про призначення апеляційного розгляду, свідчить про неналежне повідомлення сторін.
Неможливість скасування касаційним судом рішення, оскарженого засудженим, у разі потенційного погіршення його становища при новому розгляді провадження
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд касаційної інстанції не може скасувати судове рішення, оскаржене засудженим, якщо при новому розгляді провадження це може потягти погіршення його становища.
Призначення судом додаткового покарання у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, передбаченого санкцією відповідної статті КК, до осіб, які офіційно не займали певні посади та не займалися певною діяльністю 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Згідно з положеннями ст. 55 КК у випадку, коли санкцією відповідної частини статті Особливої частини КК передбачено можливість призначення особі додаткового покарання у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, суд, визнаючи особу винуватою у вчиненні відповідного кримінального правопорушення, має право призначити таке додаткове покарання незалежно від того, чи обвинувачений обіймав певну посаду або займався певною діяльністю на час вчинення кримінального правопорушення.
Призначення судом додаткового покарання у виді позбавлення права керувати транспортними засобами, до особи визнаної винуватою у вчиненні злочину, передбаченого відповідною частиною статей 286, 286-1 КК, яка не мала водійського посвідчення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особі, яку визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого відповідною частиною статей 286, 286-1 КК, суд може призначити додаткове покарання у виді позбавлення права керувати транспортними засобами незалежно від того, чи мала така особа на момент вчинення кримінального правопорушення отримане в передбаченому законом порядку посвідчення на право керування транспортними засобами.
Відображення у матеріалах кримінального провадження інформації про походження грошових коштів, які використовувалися під час контролю за вчиненням злочину. Відсутність  у матеріалах справи "корінця платіжного доручення", як неістотне порушення вимог КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

У матеріалах кримінального провадження має бути відображена інформація про походження грошових коштів, які використовувалися під час контролю за вчиненням злочину. Відсутність у матеріалах справи "корінця платіжного доручення" про видачу працівникам правоохоронних органів грошових коштів як видатків спеціального призначення та авансового звіту про використання коштів не є істотним порушенням вимог КПК і має бути оцінена у взаємозв’язку з відомостями про джерело походження коштів.
Проведення впізнання за фотознімками, незалежно від наявності реальної можливості пред’явити для впізнання саму особу
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі необхідності положення ч. 6 ст. 228 КПК дозволяють провести впізнання за фотознімками з додержанням вимог, зазначених у частинах 1, 2 вказаної статті, незалежно від наявності реальної можливості пред’явити для впізнання саму особу. Законодавством не передбачено необхідності обґрунтування та вмотивування слідчим проведення впізнання за фотознімками. Процесуальний закон не забороняє проведення впізнання в разі особистого знайомства з особою, яка впізнає.
Відсутність порушення вимог КПК у разі залучення особи до конфіденційного співробітництва за відсутності окремої постанови про залучення конфідента 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність у матеріалах справи окремої постанови про залучення особи до конфіденційного співробітництва чи залучення до участі в НСРД як конфідента не свідчить про порушення вимог КПК.
Допустимість протоколу НСРД складеного поза межами строку, визначеного приписами ч. 3 ст. 252 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Складання протоколу НСРД поза межами строку, визначеного приписами ч. 3 ст. 252 КПК, не є підставою для визнання такого протоколу недопустимим доказом.
Щодо застосування п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК лише до кримінальних проваджень, відомості про які внесені до ЄРДР після введення в дію цього положення (16.03.2018)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Датою введення в дію положень, вказаних у п. 4 No 2 розділу 4 Закону No 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", у тому числі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, є 16.03.2018.
Пункт 10 ч. 1 ст. 284 КПК застосовується лише до кримінальних проваджень, відомості про які внесені до ЄРДР після введення в дію цього положення, тобто поширюється на кримінальні провадження, відомості про які внесені до ЄРДР із 16.03.2018, і не поширюється на кримінальні провадження, відомості щодо яких внесені в ЄРДР до вказаної дати.
Період ознайомлення сторони обвинувачення з матеріалами, відкритими стороною захисту в порядку, передбаченому ст. 290 КПК, не впливає на перебіг строку досудового розслідування, передбаченого ст. 219 КПК, і не зупиняє його
Суд: Касаційний кримінальний суд

Період ознайомлення сторони обвинувачення з матеріалами, відкритими стороною захисту в порядку, передбаченому ст. 290 КПК, не впливає на перебіг строку досудового розслідування, передбаченого ст. 219 КПК, і не зупиняє його.
Щодо відновлення строку на касаційне оскарження вироку апеляційного суду, постановленого ним як судом першої інстанції (ст. 353, ст. 386 КПК 1960 року)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вирішення питання про відновлення строку на касаційне оскарження вироку апеляційного суду, постановленого ним як судом першої інстанції в порядку КПК 1960 р., віднесене до компетенції конкретного апеляційного суду, який розглянув справу і постановив такий вирок (ст. 353, ст. 386 КПК 1960 року).
Щодо апеляційного оскарження ухвали суду про закриття кримінального провадження, постановленої лише щодо частини пред’явленого обвинувачення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала про закриття кримінального провадження, яка постановлена лише щодо частини пред’явленого обвинувачення, підлягає оскарженню в апеляційному порядку, до ухвалення судових рішень, передбачених ч. 1 ст. 392 КПК, щодо іншої частини інкримінованих особі діянь.
Щодо процесуального рішення, яке повинен постановити апеляційний суд після перегляду виправдувального вироку в тому випадку, коли обвинувачений помер
Суд: Касаційний кримінальний суд

Після встановлення під час апеляційного розгляду факту смерті обвинуваченого, щодо якого ухвалено виправдувальний вирок, суд апеляційної інстанції зобов’язаний виконати вимоги статей 370, 404, 419 КПК, забезпечити участь захисника, продовжити апеляційний розгляд, надати мотивовані відповіді на доводи апеляційних скарг та постановити ухвалу, передбачену одним із пунктів 1, 2, 5 або 6 ст. 407 КПК, з урахуванням вимог статей 284, 417 КПК.
Про встановлення стану необхідної оборони зі відсутності точного часу смерті потерпілого. Перевищення меж необхідної оборони при заподіянні потерпілому двох ударів ножем, що спричинили його смерть, коли останній вже був без зброї
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вирішуючи питання про те, чи перебувала особа, яка спричинила смерть потерпілому, в стані необхідної оборони, якщо експерт не зміг установити точний час смерті потерпілого, суд має враховувати вимоги ч. 4 ст. 17 КПК та виходити з такого часу смерті, який є найбільш сприятливим для засудженої. Заподіяння засудженою потерпілому двох ударів ножем у той час, коли останній вже був без зброї, свідчить про перевищення меж необхідної оборони з боку засудженої, а заподіяння смерті потерпілому за таких умов слід кваліфікувати за ст. 118 КК.
Наявність стану необхідної оборони у особи, яка відбиваючи протиправне насильницьке вторгнення у житло групи осіб, заподіяла смерть однієї особи та вчинила замах на вбивство іншої
Суд: Касаційний кримінальний суд

Власник житла, який заподіяв смерть однієї особи та вчинив замах на вбивство іншої, відбиваючи протиправне насильницьке вторгнення у житло групи осіб, що створювало реальну загрозу заподіяння шкоди його життю та здоров’ю, вважається таким, що перебував у стані необхідної оборони (ч. 5 ст. 36 КК).
Неможливість звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК через відеозвернення потерпілого в якому він стверджує, що не має претензій до обвинуваченого, а також про примирення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відеозвернення потерпілого, надане стороною захисту під час апеляційного розгляду, в якому він стверджує, що не має претензій до обвинуваченого, який порушив правила дорожнього руху, спричинивши потерпілому тілесні ушкодження, а також про примирення з обвинуваченим, саме по собі не може бути підставою для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК та не свідчить про те, що суд, який прийняв рішення про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, переконався в добровільності позиції потерпілого, а також роз’яснив йому правові наслідки такого звільнення.
Кваліфікація за ст. 152 КК. Оцінка судом факту відсутності добровільної згоди потерпілої особи на статевий акт
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зґвалтуванням є дії сексуального характеру, які були вчинені за відсутності чітко вираженого, явного, переконливого, такого, щоб інша особа зрозуміла, що особа бажає сексуального проникнення в її тіло, волевиявлення, за якого кожен із партнерів упевнений у добровільній згоді іншого на конкретні дії сексуального характеру, що виражена в певній зовнішній формі (вербально, жестами, мімікою чи конклюдентними діями тощо).
Кваліфікація дій особи за ст. 164 КК. Відсутність будь-яких об'єктивних перешкод для матеріального забезпечення неповнолітніх дітей
Суд: Касаційний кримінальний суд

Злісне невиконання особою свого обов'язку зі сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітей (ст. 164 КК), що підтверджується сукупністю зібраних доказів, не може виправдовуватися відсутністю в засудженого можливостей для працевлаштування водієм міжнародних перевезень внаслідок обмеження права виїзду чоловіків за межі України, якщо так чи інакше без будь-яких об'єктивних перешкод особа не вчиняє жодних
заходів для працевлаштування в межах України, ігноруючи тривало та пасивно виконання покладених на неї обов'язків зі сплати аліментів на утримання дітей.
Відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК, без встановлення факту самовільного зайняття земельної ділянки та доказів того, що такі дії вчинив саме обвинувачений
Суд: Касаційний кримінальний суд

Встановлення факту самовільного зайняття земельної ділянки та відсутність доказів того, що такі дії вчинив саме обвинувачений, унеможливлюють кваліфікацію його дій за ст. 197-1 КК.
Кваліфікація дій особи за ст. 328 КК. Притягнення особи за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю до дисциплінарної відповідальності, не виключає можливість притягнення до кримінальної відповідальності
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розголошення відомостей, що становлять державну таємницю, має місце у випадку повідомлення особою, яка мала допуск до державної таємниці, інформації, що містилася в листі з грифом "Таємно" іншій особі, яка не мала такого допуску, у результаті чого відбувся витік відповідної інформації. Неврегульованість у нормативних документах, що визначають порядок допуску до державної таємниці, питання, якого стосувався лист із грифом "Таємно", не виключає ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 328 КК. Притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю, у встановленому законом порядку, не виключає можливість притягнення її до кримінальної відповідальності за ст. 328 КК.
Щодо надання суду попередніх дозволів на виконання будівельних робіт під час розгляду справ про поділ нерухомого майна в натурі
Суд: Касаційний цивільний суд

Під час розгляду справ про поділ нерухомого майна в натурі не вимагається надання суду попередніх дозволів на виконання будівельних робіт, навіть у випадку, коли такий поділ вимагатиме переобладнання та перепланування з проведенням робіт, які передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.
Проживання дитини з одним із батьків та існування в іншого заборгованості зі сплати аліментів як підстава для збільшення частки в майні одного з подружжя
Суд: Касаційний цивільний суд

Проживання дитини з одним із батьків та існування в іншого заборгованості зі сплати аліментів не є підставою для збільшення частки в майні одного з подружжя, однак у разі зростання заборгованості за аліментами сторони не позбавлені можливості в порядку статті 190 СК України укласти договір про припинення права на аліменти для дитини у зв’язку з передачею права власності на нерухоме майно.