DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Участь прокурора, який не був включений до групи прокурорів у кримінальному провадженні, в одному із судових засідань, під час якого був допитаний свідок сторони обвинувачення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Участь прокурора, який не був включений до групи прокурів у кримінальному провадженні, в одному із судових засідань, під час якого був допитаний свідок обвинувачення, не порушило права на захист засудженого і не може розцінюватися як істотне порушення вимог кримінального процесуального кодексу та не є підставою для скасування судових рішень, оскільки свідку було надано можливість вільно розповісти про відомі йому обставини, засудженому та його захиснику була надана можливість задавати свідку запитання без будь-яких обмежень, у тому числі з дотриманням права на перехресний допит, під час допиту свідка не було порушено права засудженого ознайомлюватися із доказами сторони обвинувачення та висловлюватися з приводу свідчень допитаного свідка, попередній зміст показань свідка був розкритий стороні захисту при виконанні органом досудового розслідування вимог ст. 290 КПК і суд безпосередньо сприймав показання свідка.
Підтримання захисником апеляційної скарги прокурора за умови узгодження з підзахисним такої позиції 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Прийняття захисником узгодженої позиції зі своїм підзахисним про погодження з апеляційною скаргою прокурора щодо неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність у частині звільнення ОСОБА_2 на підставі ст. 75 КК від додаткового покарання у виді позбавлення права керування транспортними засобами не є порушенням права обвинуваченого на захист, оскільки зазначена позиція була узгоджена між захисником та ОСОБА_2, і не є порушенням норм права в розумінні статей 46, 47 КПК, вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" і Правил адвокатської етики.
Законодавство, яке підлягає застосуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди

При вирішенні позову про відшкодування моральної шкоди необхідно з'ясовувати, коли виникли правовідносини сторін, коли заподіяна моральна шкода, оскільки спори про відшкодування шкоди повинні вирішуватися за законодавством, яке було чинним на момент виникнення у потерпілого права на відшкодування шкоди.
Відсутність підстав для застосування статті 1167 ЦК України у разі існування договірних відносин між сторонами

Правила статті 1167 ЦК України, яка регулює деліктні правовідносини, не поширюється на договірні відносини щодо надання та споживання житлово-комунальних послуг.
Про неможливість подачі зустрічного позову самостійно третіми особами 
Суд: Касаційний господарський суд

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до ст.  50 ГПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли таку самостійну вимогу заявлено саме щодо предмета спору, який уже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що поза предметом спору, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи у розумінні положень зазначеної статті.
Отже, згідно з чинним ГПК України треті особи не наділені процесуальним правом самостійно ініціювати зустрічний позов
Дії суду в разі порушення апеляційного провадження за апеляційною скаргою особи, не залученої до участі у справі
Суд: Касаційний господарський суд

Суд апеляційної інстанції насамперед має з'ясувати, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, обов'язки, інтереси скаржника, після встановлення таких обставин вирішити питання про залучення зазначеної особи як третьої особи шляхом винесення відповідної ухвали, а от питання про скасування судового рішення згідно з правилами статті 281 ГПК України вирішується шляхом ухвалення окремого судового рішення у формі постанови. В разі допущення процесуальних порушень, перелічених у ч. 3 ст. 277 ГПК України, рішення суду першої інстанції підлягає обов’язковому скасуванню, тому у цьому випадку суд апеляційної інстанції після скасування такого рішення зобов'язаний здійснити повторний розгляд заявлених позовних вимог по суті в повному обсязі незалежно від доводів апеляційної скарги, що прямо випливає зі змісту зазначеної процесуальної норми та положень ч. 4 ст. 269 ГПК України
Питання, які можна ставити  судовим експертам у разі призначення судової експертизи

Винесення на розгляд судових експертів питань правового характеру  порушує вимоги п. 2 ч. 2 ст. 98 і п. 1 ч. 1 ст. 99 ГПК України. Крім того,  винесення на розгляд судових експертів питань, що виходять за межі предмета доказування у справі, суперечить вимогам п. 1 ч. 2 ст. 98 ГПК України. Тобто  якщо  запропоновані  учасником справи питання  для судової експертизи не вимагають спеціальних досліджень, їх вирішення   віднесено до компетенції суду, вони входять до предмета  доказування у справі, такі питання  підлягають  дослідженню судом
Неможливість призначення судом експертизи у галузі права про застосування аналогії закону чи аналогії права
Суд: Касаційний господарський суд

Висновок  експерта у галузі права, що не є доказом у справі та не є обов’язковим для суду, може подати до суду виключно учасник справи.
Відповідно до положень ГПК України суду не надано права призначати експертизу у галузі права про застосування аналогії закону чи аналогії права, оскільки саме учасники справи мають право подати до суду висновок експерта у галузі права
Поновлення процесуальних строків, у разі якщо на час постановлення ухвали апеляційного суду про повернення апеляційної скарги без розгляду скаржник вчинив дії на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху
Суд: Касаційний господарський суд

У разі якщо на час постановлення ухвали апеляційного суду про повернення апеляційної скарги без розгляду скаржник вчинив дії на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху (зокрема надав докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги та звернувся з клопотанням про поновлення строку на подання апеляційної скарги), суд апеляційної інстанції повинен вчинити дії щодо вирішення питання про поновлення процесуального строку та з цією метою з’ясувати наявність підстав для поновлення строку
Сплата судового збору за подання апеляційної скарги скаржником, якого на підставі Закону України "Про судовий збір" звільнено від сплати судового збору за подання позовної заяви 
Суд: Касаційний господарський суд

Системне телеологічне тлумачення положень статей  3, 4 Закону України "Про судовий збір" дає змогу дійти висновку, що законодавець обрав спосіб справляння судового збору із застосуванням процентного співвідношення ставки судового збору, яку належить сплатити в апеляційному та касаційному суді, до ставки, належної до сплати в суді першої інстанції.
З огляду на зазначене у випадку якщо скаржник звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви відповідно до Закону України "Про судовий збір", зазначена особа звільняється від сплати судового збору також і в разі подання нею апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.
Отже, скаржник, якого на підставі  Закону України "Про судовий збір" звільнено від сплати судового збору за подання позовної заяви може не сплачувати відповідний судовий збір за подання апеляційної скарги
Порядок визначення  розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами
Суд: Касаційний господарський суд

Витрати на професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 2 ст. 126 цього Кодексу).
Натомість положеннями п. 2 ч. 2 статті 126 ГПК України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги (витрати на проїзд, проживання, поштові послуги тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат
Щодо можливості вирішення судом з власної ініціативи  питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу 
Суд: Касаційний господарський суд

У розумінні положень ч. 5 ст. 126 ГПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. 
Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи
Обов'язковість доведення заявником дійсної необхідності забезпечення позову
Суд: Касаційний господарський суд

Обґрунтування необхідності забезпечення позову покладається саме на позивача та полягає у доказуванні обставин, з якими пов’язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення його законних вимог.
Недоведення заявником дійсної необхідності забезпечення позову, а також недотримання у разі застосування конкретних заходів забезпечення зазначених критеріїв співрозмірності та збалансованості інтересів сторін є підставою для відмови у задоволенні заяви учасника справи про забезпечення позову
Вжиття заходів забезпечення позову у справах, відповідачем у яких є неплатоспроможний банк, щодо якого розпочато процедуру ліквідації  
Суд: Касаційний господарський суд

У випадку коли відповідно до постанови Правління Національного банку України відповідачем у справі є неплатоспроможний банк, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та розпочато процедуру ліквідації, суд не повинен залишати поза увагою положення ч. 7 ст. 137 ГПК України. За змістом ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, оскільки наведена вище норма процесуального закону прямо забороняє забезпечення позову шляхом заборони неплатоспроможному банку вчиняти певні дії, застосування судом такого заходу забезпечення позову є помилковим
Інші заходи щодо забезпечення правового захисту, які може вжити позивач, у разі неможливості взяти участь у судовому засіданні його представником 
Суд: Касаційний господарський суд

Слід ураховувати, що у разі неможливості взяти участь у судовому засіданні одного представника позивач може вжити інших заходів щодо забезпечення свого правового захисту в судовому засіданні, а саме направити у судове засідання директора підприємства чи у будь-який спосіб (телефонограма, лист на електронну пошту) повідомити суд про поважність причин неявки
Щодо черговості задоволення вимог стягувача

Передбачені статтями 45, 46 Закону України "Про виконавче провадження" правила розподілу стягнутих з боржника грошових сум та черговості задоволення вимог стягувачів підлягають застосуванню в межах одного конкретного виконавчого провадження, а не загалом до всіх виконавчих проваджень, відкритих щодо боржника
Застосування статті 1281 ЦК України у випадку звернення із заявами про процесуальне правонаступництво та (або) про заміну сторони виконавчого провадження
Суд: Велика Палата

Звернення кредитора безпосередньо до суду, зокрема, із заявами про процесуальне правонаступництво та (або) про заміну сторони виконавчого провадження, слід розглядати як пред`явлення кредитором вимог до спадкоємця боржника в порядку статті 1281 Цивільного кодексу України
Проведення виконавцем розрахунку відсотків із сум, визначених рішенням міжнародного комерційного арбітражу

Проведення державним виконавцем розрахунку відсотків із сум, визначених рішенням міжнародного комерційного арбітражу, не є втручанням у відносини, врегульовані в арбітражному застереженні, та не може вважатися виходом за межі повноважень і порушенням публічного порядку.
Вирішення спору по суті за наявними матеріалами справи, у разі якщо позивач не з’явився на виклик суду
Суд: Касаційний господарський суд

Суди обов’язково мають оцінювати можливість вирішення спору по суті за відсутності представника позивача у разі, якщо позивач не з'явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності
Про неможливість постановлення ухвали про зупинення провадження у справі, яка не містить аргументованих і переконливих мотивів доцільності зупинення провадження 
Суд: Касаційний господарський суд

Суд апеляційної інстанції, постановляючи ухвалу про зупинення провадження у справі, не може посилатися на обставини, які виникли після фактичних обставин, що слугували підставою позову, та після прийняття судового рішення, яке є предметом апеляційного перегляду. Ухвала про зупинення провадження у справі, яка не містить аргументованих і переконливих мотивів доцільності зупинення провадження як щодо об'єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої господарської справи, так і стосовно того, що зібрані у справі докази дійсно не дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом зазначеного судового розгляду, суперечить вимогам п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України
Умови для закриття провадження у справі за наявності двох справ з тотожним суб'єктним складом, предметом і підставами
Суд: Касаційний господарський суд

Передумовою для застосування положень п. 2 ч. 1 ст. 175 ГПК України, та, як наслідок, і положень п. 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України є наявність двох справ з тотожним суб'єктним складом, предметом і підставами. При цьому для закриття провадження у справі необхідною є наявність одночасно трьох однакових складових: сторін, предмета, підстав звернення до суду із позовною заявою
Про неможливість повторної подачі заяви  про заміну сторони виконавчого провадження після розгляду аналогічної заяви, в межах якої було прийнято остаточне рішення
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо є така, що набрала законної сили, ухвала суду за результатами розгляду заяви про заміну сторони виконавчого провадження між тими самими сторонами, про той самий предмет заяви і з тих самих підстав, то у разі подання аналогічної заяви у цій справі суд закриває провадження з розгляду такої заяви. Повторне подання зазначеної заяви стягувачем є, по суті, намаганням домогтися повторного розгляду справи, нової переоцінки обставин і доказів у справі з метою ухвалення нового рішення у справі вже на користь стягувача
Щодо відсутності у роботодавця права розірвати трудовий договір з інших підстав, у разі його незгоди звільнити працівника із підстав, передбачених частиною третьою статті 38 КЗпП України

У разі незгоди роботодавця звільнити працівника із підстав, передбачених частиною третьою статті 38 КЗпП України, останній може відмовити у розірванні трудового договору, але не вправі розірвати цей договір з інших підстав, які працівником не зазначалися.
Додержання принципу "non bis in idem" при одночасному притягненні до відповідальності за ст. 124 КУпАП та  ч. 1 ст. 286 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

При вирішенні питання, чи є порушення принципу "non bis in idem", тобто, бути притягненим двічі до юридичної відповідальності, зокрема, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України слід мати на увазі, що кримінальне провадження стосується саме наслідків у виді спричинення середньої тяжкості тілесних ушкоджень, що не передбачає норма ст. 124 КУпАП, а тому відсутнє порушення статті 4 Протоколу 7 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Вирішення питання застосування спеціальної конфіскації у разі, якщо предметом спеціальної конфіскації є майно особи, яка хоча й зазначена у документах як власник майна, але яка не має дійсного права на таке майно та інтересу в його поверненні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо предметом спеціальної конфіскації є майно особи, яка хоча й зазначена у документах як власник майна, але яка не має дійсного права на таке майно та інтересу в його поверненні, то факт її обізнаності у злочинному використанні відповідного майна не вимагає доведення. Питання про застосування спеціальної конфіскації у такому випадку має вирішуватися залежно від виконання умов, передбачених відповідними нормами кримінального та кримінального процесуального закону, по відношенню до законного володільця такого майна.
Ознаки злочину, пов’язаного із домашнім насильством. Заборона закриття кримінального провадження щодо осіб, які вчинили злочин, пов’язаний із домашнім насильством.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Злочином, пов’язаним із домашнім насильством, слід вважати будь-яке кримінальне правопорушення, обставини вчинення якого свідчать про наявність у діянні хоча б одного з елементів (ознак), перелічених у ст. 1 Закону No 2229-VIII, незалежно від того, чи вказано їх в інкримінованій статті (частині статті) КК як ознаки основного або кваліфікованого складу злочину. Встановлена у п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК заборона закриття кримінального провадження поширюється на осіб, які вчинили злочин, пов’язаний із домашнім насильством, за умови, що слідчі органи пред’явили особі таке обвинувачення і вона мала можливість захищатися від нього.
Юрисдикція спору за позовом співвласників колективного підприємства про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників такого підприємства
Суд: Велика Палата

Спір за позовом співвласників колективного підприємства про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників такого підприємства є таким, що виник з корпоративних відносин і належить до юрисдикції господарського суду.
Дії, розпочаті як крадіжка, але виявлені потерпілим чи іншими особами та, незважаючи на це, продовжені винуватою особою з метою заволодіння чужим майном (ст. 186 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії, розпочаті як крадіжка, але виявлені потерпілим чи іншими особами та, незважаючи на це, продовжені винуватою особою з метою заволодіння чужим майном, кваліфікуються як грабіж.
Потрапляння у житло з метою продовження конфлікту та без мети заволодіння чужим майном. Виникнення умислу на заволодіння майном у житлі (ч. 1 ст. 186 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проникнення до житла як кваліфікуюча ознака грабежу (ч. 3 ст. 186 КК) не може інкримінуватися обвинуваченому, якщо він зайшов до житла з метою продовження конфлікту, що виник між ним та потерпілим, не маючи умислу на викрадення чужого майном, проте такий умисел виник у обвинуваченого вже під час знаходження у житлі, після заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень.
Повторність як кваліфікуюча ознака крадіжки. Вчинення нової крадіжки до закінчення строків погашення судимості за попередню крадіжку (ч. 2 ст. 185 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вчинення особою, засудженою за ст. 185, нового злочину (крадіжки) до закінчення строків погашення судимості, слід кваліфікувати як крадіжка, вчинена повторно (ч. 2 ст. 185 КК).
Щодо наявності підстав для оспорювання батьківства особою, записаною відповідно до ч. 1 ст. 123 СК батьком дитини, народженої із застосуванням ДРТ із гаметами/ембріонами донорів, за відсутності його письмової заяви про застосування таких ДРТ 
Суд: Касаційний цивільний суд

Для використання ДРТ із гаметами/ембріонами донорів, які передбачені розділом V Порядку застосування допоміжних репродуктивних технологій в Україні,  обов`язковою умовою є складання Заяви пацієнта/пацієнтів щодо застосування допоміжних репродуктивних технологій із гаметами/ембріонами донорів усталеної форми. 
Отже, для законності використання таких ДРТ як донація гамет та донація ембріонів є додаткова підстава - Заява пацієнта/пацієнтів щодо застосування допоміжних репродуктивних технологій із гаметами/ембріонами донорів.
Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову про виключення відомостей про батька з актового запису апеляційний суд не перевірив, чи була дотримана процедура отримання всіх належних погоджень від подружжя, як це передбачено Порядком, зокрема, не дослідив наявність чи відсутність Заяви позивача щодо застосування допоміжних репродуктивних технологій із гаметами/ембріонами донорів.
Належний спосіб повідомлення членів фермерського господарства про проведення загальних зборів
Суд: Касаційний господарський суд

Фермерське господарство не зобов’язане письмово повідомляти членів фермерського господарства про проведення загальних зборів, якщо такий обов’язок не передбачено у статуті господарства. У цьому випадку будь-який інший спосіб повідомлення про проведення зборів може бути належним
Юрисдикція спору за позовом фізичних осіб, щодо порушення корпоративних прав засновників та власників фермерського господарства
Суд: Касаційний господарський суд

Спір, який пов'язаний з порушенням корпоративних прав засновників та власників фермерського господарства, діяльністю фермерського господарства та членством у ньому, незалежно від суб’єктного складу, відповідно до пунктів 3, 13 частини першої статті 20 ГПК України належить до юрисдикції господарських судів
Про неможливість застосування спеціальної позовної давності за аналогією закону до вимог про оскарження рішень власників фермерського господарства 
Суд: Касаційний господарський суд

Вимоги Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", яким встановлена спеціальна позовна давність до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства, не можуть застосовуватися за аналогією закону до вимог про оскарження рішень власників фермерського господарства відповідно до статті 8 ЦК України. 
У такому разі, оскільки інше не передбачено законом, застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки
Набуття земельної ділянки державної або комунальної власності у користування після державної реєстрації фермерського господарства 
Суд: Касаційний господарський суд

Набуття земельної ділянки державної або комунальної власності у користування після державної реєстрації фермерського господарства здійснюється шляхом проведення земельних торгів
Підстави для визнання недійсним і скасування наказу Головного управління Держгеокадастру про затвердження документації із землеустрою та передачі земельної ділянки в оренду фермерському господарству
Суд: Касаційний господарський суд

Звернення засновника фермерського господарства, який із земель державної власності для ведення цього господарства безоплатно отримав в оренду земельні ділянки, про додаткове відведення земельної ділянки на позаконкурсній основі суперечить приписам чинного законодавства, що є самостійною, достатньою підставою для визнання недійсними договору оренди землі та наказу Головного управління Держгеокадастру про затвердження документації із землеустрою та передачі земельної ділянки в оренду