DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Кваліфікація дій громадянина України, спрямованих на збирання з метою передачі представникам рф відомостей, що становлять державну таємницю
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії громадянина України, спрямовані на збирання з метою передачі представникам рф відомостей, що становлять державну таємницю, містять ознаки складу державної зради у формі шпигунства (ст. 111 КК).
Відсутність порушення вимог ст. 291 КПК у разі незазначення у обвинувальному акті обставин, які пом'якшують покарання
Суд: Касаційний кримінальний суд

Незазначення у обвинувальному акті обставин, які пом'якшують покарання, не можуть розцінюватися як порушення вимог ст. 291 КПК, оскільки їх перелік, на відміну від переліку обставин, які обтяжують покарання, не є вичерпним та не обмежений до застосування вказівками у обвинувальному акті.
Кваліфікація дій у разі заподіяння одним військовослужбовцем щодо іншого побоїв або іншого насильства виключно на ґрунті особистих неприязних або сімейних, майнових відносин 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо побої або інше насильство були заподіяні одним військовослужбовцем щодо іншого виключно на ґрунті особистих неприязних або сімейних, майнових відносин, то такі дії повинні кваліфікуватися за статтями, що передбачають відповідальність за відповідні невійськові (загальнокримінальні) кримінальні правопорушення.
Застосовання догани та  звільнення як заходів стягнення за систематичне невиконання працівником своїх посадових обов’язків
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо працівника вже було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за систематичне невиконання ним своїх посадових обов’язків (оголошено догану), а після цього працівник не вчиняв нового проступку, то відсутні підстави для його звільнення за пунктом 3 статті 40 КЗпП України. Адже за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один із заходів стягнення: догана чи звільнення.
Відсутність у діях військовослужбовця складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 405 КК ("Погроза або насильство щодо начальника")
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо військовослужбовцем вчинено погрозу або насильство щодо начальника у зв’язку з його незаконною діяльністю, то у таких діях відсутні ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 405 "Погроза або насильство щодо начальника" КК.
Вирішення судом питання, чи є поважними причини нез’явлення військовослужбовця вчасно на службу
Суд: Касаційний кримінальний суд

Питання про те, чи є поважними причини нез’явлення військовослужбовця вчасно на службу, наприклад, з відпустки або з лікувального закладу, є питанням факту, встановлення якого входить до компетенції суду і вирішується з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження. Поважними причинами затримки військовослужбовців до вчасного з’явлення за місцем служби може визнаватися хвороба військовослужбовця, що перешкоджає пересуванню, смерть або тяжка хвороба членів його сім’ї або осіб, на вихованні яких він перебував, непередбачені перешкоди у сполученні, пожежа або стихійне лихо та інші надзвичайні обставини. Причини такої затримки мають бути підтверджені військовослужбовцем відповідними документами.
Кваліфікація дій особи за ч. 4 ст. 407 КК як нез`явлення вчасно на військову службу без поважних причин в умовах особливого періоду. Призначення покарання за правилами ст. 71 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 407 КК, є триваючим та характеризується безперервним здійсненням протягом визначеного часу злочинного діяння, об’єктивна сторона якого розтягнута в часі, а закінченим вважається у момент його виявлення або примусового чи добровільного припинення.
Якщо кримінальне правопорушення, передбачене ст. 407 КК було завершене фактичним поверненням військовослужбовця до місця постійної дислокації військової частини після її самовільного залишення, що мало місце після постановлення вироку місцевим судом, під час іспитового строку за попереднім вироком, то це вказує на необхідність призначення покарання засудженому за правилами, передбаченими у ст. 71 КК.
Відсутність у діях особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 КК, у разі наявності у нього протипоказань для проходження військової служби за станом здоров’я
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальна відповідальність за самовільне залишення військової частини або місця служби (ст. 407 КК) не настає у випадку, коли військовослужбовець мав протипоказання для проходження військової служби за станом здоров’я, що підтверджується медичною довідкою, виданою в установленому законом порядку. Вказана обставина підлягає обов’язковому з’ясуванню судом під час ухвалення вироку.
Право співвласника на розпорядження своєю часткою у спільному майні без її виділу в натурі
Суд: Касаційний цивільний суд

Аналізуючи поняття права спільної часткової власності, йдеться про виокремлення та належність співвласнику лише частки в праві власності, а не частки в майні. Тому співвласнику належить не конкретно визначена частина майна (певна кімната), а лише визначена арифметично (у простих дробах) частина в праві власності на це майно, яким має право розпоряджатися співвласник, зокрема шляхом дарування цієї частини і без виділу в натурі частки.
Обмеження щодо права розпорядження отриманим в дарунок нерухомим майном до моменту реєстрації права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно
Суд: Касаційний цивільний суд

За відсутності державної реєстрації прав на нерухоме майно, які виникають на підставі нотаріально посвідченого договору дарування, обдарована особа набуває право власності на дарунок відповідно до частини першої статті 722 ЦК України та умов договору дарування, однак обмежений у праві розпорядження цим нерухомим майном до моменту реєстрації права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Обставини, що враховуються судом при призначенні покарання у виді позбавлення волі засудженому за самовільне залишення військової частини або місця служби (ст. 407 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Призначаючи покарання у виді позбавлення волі засудженому за самовільне залишення військової частини або місця служби (ст. 407 КК), суд урахував характер і ступінь тяжкості вчинених ним злочинів, зухвалий спосіб їх вчинення, конкретні обставини кримінального провадження, а саме те, що обвинувачений, будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, вчинив злочин із погрозою застосування вогнепальної зброї проти мирного населення, яке повинен був захищати, а також таку обставину, що обтяжує покарання, як рецидив злочинів, дані про особу винного, а також те, що він тривалий час ухилявся від суду апеляційної інстанції.
Обставини, що не свідчать про відсутність умислу на дезертирство та не звільняють військовослужбовця від кримінальної відповідальності за ст. 408 КК. Факт прийняття військовослужбовцем військової присяги.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не можуть свідчити про відсутність умислу на дезертирство та не звільняють військовослужбовця від кримінальної відповідальності за ст. 408 КК такі обставини, як подальше підтримання військовослужбовцем зв'язку з командуванням військової частини, матеріальна допомога військовій частині з огляду на відсутність зв’язку з проходженням військової служби.
Факт прийняття військовослужбовцем військової присяги не має значення для визнання його суб’єктом злочину, передбаченого ч. 1 ст. 408 КК.
Обставини, що не виключають кримінальну відповідальність за дезертирство (ст. 408 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо керівництво військової частини було позбавлене права звільнити військовослужбовця, який проходив військову службу за контрактом, у день закінчення строку контракту з огляду на те, що він ще перебував у районі проведення антитерористичної організації, і військову службу по прибуттю до військової частини у передбаченому законом порядку не припиняв, то це не виключає кримінальну відповідальність за дезертирство (ст. 408 КК).
Кваліфікація дій за ст. 409 КК у разі симуляції військовослужбовцем хвороби з метою ухилення від військової служби
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо військовослужбовець удає наявність у нього хвороби, яка не підтверджується належними медичними документами, з метою ухилення від військової служби слід визнавати симуляцією хвороби та кваліфікувати відповідні дії за ст. 409 КК.
Кваліфікація дій військовослужбовця за ст. 413 КК у разі порушення правил зберігання військового майна (зброї), що призвело до втрати такого майна
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо військовослужбовець, на якого покладено обов’язок зберігання військового майна (зброї), порушив правила його зберігання, внаслідок чого таку зброю було втрачено, утворює склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 413 "Втрата військового майна" КК, незалежно від того, чи був у нього час передати таку зброю іншому військовослужбовцю.
Щодо прав заставодержателя облігацій на відсоткові доходи у разі включення облігацій, що є предметом застави, до ліквідаційного майна банку
Суд: Касаційний господарський суд

Згідно зі статтею 54 Закону України "Про заставу", частиною третьою статті 52 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" заставодержатель облігацій має першочергове право на задоволення своїх вимог за рахунок належних до виплати відсотків за облігаціями лише в разі, якщо відсотковий дохід є предметом застави, що прямо обумовлено в договорі. Закон не містить прямої заборони про здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог щодо зобов'язання з виплати відсоткового доходу за облігаціями, що є предметом застави, за наявності умов, визначених у пункті 8 частини другої статті 46 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб". Заставодержатель облігацій не може посилатися на порушення своїх прав, якщо відсотковий дохід за облігаціями не є предметом договору застави
Врахування маркування суден при вирішенні спорів при визначенні підстав сплати портових зборів та збору за послуги служби регулювання руху суден

Правила маркування суден не можуть ураховуватись у спорах щодо справляння портових зборів та збору за послуги служби регулювання руху суден, оскільки підстави для їх сплати визначаються не технічними характеристиками судна, а змістом відповідної операції, тоді як вантажна операція не є тотожною комерційному вантажному рейсу судна як одна з ознак, що враховується при сплаті вказаних зборів
Можливість укладення платником аліментів правочинів, спрямованих на відчуження належного йому майна
Суд: Касаційний цивільний суд

Обов’язок сплати аліментів не є перешкодою для укладення платником аліментів правочинів, спрямованих на відчуження належного йому майна.
Відлік позовної давності для звернення до суду з вимогами про розірвання договору дарування з підстав умисного вчинення обдаровуваним злочину стосовно дарувальника
Суд: Касаційний цивільний суд

Відлік позовної давності для звернення до суду з вимогами про розірвання договору дарування з підстав умисного вчинення обдаровуваним злочину стосовно дарувальника розпочинається з часу набрання законної сили вироком суду щодо обдаровуваного, а не з моменту укладення сторонами договору дарування, оскільки сам по собі факт укладення такого договору не порушує прав дарувальника.
Розірвання договору дарування у випадку вчинення обдаровуваним злочину відносно дарувальника
Суд: Касаційний цивільний суд

Вчинення злочину має тягнути настання цивільно-правових наслідків. Такими наслідками закон визначає розірвання договору дарування, предметом якого є нерухоме майно.
У таких випадках дарувальник вправі вимагати розірвання договору дарування та повернення дарунка або відшкодування його вартості. Законом чітко сформульовані умови (підстави) виникнення такого права у дарувальника, причому незалежно від того, чи був договір дарування укладений з обов`язком передати дарунок у майбутньому, чи дарунок вже був переданий дарувальником та прийнятий обдаровуваним.
Розірвання договору дарування у разі бажання обдаровуваного розпорядитися майном, набутим за договором дарування
Суд: Касаційний цивільний суд

Бажання обдаровуваного, який набув право власності за договором дарування, розпорядитися своїм майном не є підставою для розірвання договору дарування згідно з частиною другою статті 727 ЦК України.
Розірвання договору дарування у разі наявності кредитної заборгованості в обдарованого
Суд: Касаційний цивільний суд

Наявність кредитної заборгованості в особи, яка отримала в дар нерухоме майно, не є обставиною, що свідчить про наявність загрози безповоротної втрати дарунка в розумінні частини другої статті 727 ЦК України, та не може бути підставою для розірвання договору дарування.
Порядок розгляду вимоги про застосування наслідків недійсності правочину, укладеного за результатами аукціону з продажу майна банкрута 
Суд: Касаційний господарський суд

Вимога про застосування наслідків недійсності правочину, укладеного за результатами аукціону з продажу майна банкрута, може бути об'єднана з вимогами про визнання правочину недійсним або заявлена як самостійна вимога у вигляді окремого позову, розгляд якого у справі про банкрутство здійснюється в порядку статті 7 КУзПБ у відокремленому позовному провадженні в разі відмови боржника повернути отримані за цим правочином кошти в добровільному порядку.
Витрати на професійну правничу допомогу за результатами розгляду вимоги про застосування наслідків недійсності договору, укладеного за результатами аукціону, та порядок їх розподілу 
Суд: Касаційний господарський суд

Витрати на професійну правничу допомогу за результатами розгляду вимоги про застосування наслідків недійсності договору, укладеного за результатами аукціону, не охоплюються реституційними наслідками, а належать до витрат, пов’язаних із провадженням у справі про банкрутство (неплатоспроможність) у господарському суді, які мають загальний порядок розподілу та відшкодування, передбачений нормами ГПК України. Такі витрати не є поточними вимогами у справі про банкрутство (неплатоспроможність) та належать: 1) у справі про банкрутство - до вимог першої черги (частина перша статті 64 КУзПБ); 2) у справі про неплатоспроможність - до витрат, що відшкодовуються в повному обсязі до задоволення вимог кредиторів (частина друга статті 133 КУзПБ)
Порядок повернення коштів, сплачених боржнику за результатами аукціону, після визнання результатів аукціону й укладеного за його наслідком договору недійсними
Суд: Касаційний господарський суд

Грошова сума, яка була сплачена боржнику за результатами аукціону, після визнання результатів аукціону й укладеного за його наслідком договору недійсними, підлягає поверненню на підставі статті 1212 ЦК
Наслідки відсутності у КзПБ України положень щодо заборони нарахування інфляційних втрат та 3 % річних у зобов'язаннях
Суд: Касаційний господарський суд

Відсутність у чинному з 21.10.2019 Кодексі України з процедур банкрутства положень щодо заборони нарахування інфляційних втрат та 3 % річних у зобов'язаннях такого суб'єкта господарювання не виключає правильності застосування приписів цієї норми Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", яка є наслідком припинення провадження у справі з підстав приватизації боржника та була чинною на момент виникнення спірних правовідносин
Критерій для застосування норм ст. 42 КзПБ України та ст. 20 ЗУ "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"
Суд: Касаційний господарський суд

Критерієм для застосування норм ст. 42 Кодексу України з процедур банкрутства та ст. 20 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", у тому числі і до заяв, поданих після введення в дію  Кодексу України з процедур банкрутства, є дата відкриття провадження у справі про банкрутство.
Можливість звернення зацікавлених осіб з позовом про визнання недійсним договору, укладеного боржником поза межами "підозрілого періоду" 
Суд: Касаційний господарський суд

Укладення боржником договору поза межами "підозрілого періоду" (у цьому випадку - одного  року, що передував відкриттю справи про банкрутство), визначеного ст. 20 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", не виключає можливості звернення зацікавлених осіб (арбітражного керуючого або кредитора) з позовами про захист майнових прав та інтересів з підстав, передбачених нормами ЦК України, ГК України чи інших законів.
Застосування ст. 42 КзПБ України щодо відрахування трирічного строку
Суд: Касаційний господарський суд

Аналіз норм ст. 42 Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку, що приписами цієї норми чітко визначено, що ст. 42 Кодексу України з процедур банкрутства підлягає застосуванню до правочинів, вчинених боржником після відкриття провадження у справі про банкрутство або протягом трьох років, що передували відкриттю провадження у справі про банкрутство, а відтак норма ст.42 Кодексу України з процедур банкрутства, щодо відрахування  трирічного строку,  розширеному тлумаченню не підлягає (уточнено висновок КГС ВС, викладений у постанові від 02.06.2021 у справі No 904/7905/16).
Щодо підвідомчості справ у спорах про стягнення коштів за договором купівлі-продажу пайових цінних паперів 
Суд: Касаційний господарський суд

Спір про стягнення коштів за договором купівлі-продажу пайових цінних паперів, який ґрунтується на цивільно-правових угодах та не виникає з корпоративних правовідносин, розглядається за правилами цивільного судочинства
Щодо підвідомчості справ за позовами про визнання недійсним договору дарування акцій, які направлені на захист прав стягувача у виконавчому провадженні
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо позов про визнання недійсним договору дарування акцій не направлений на захист корпоративних прав позивача, а направлений на захист його прав як стягувача у виконавчому провадженні, а також те, що сторонами оспорюваного правочину є фізичні особи і правовідносини сторін спору не мають ознак господарсько-правових, його розгляд має здійснюватися за правилами цивільного судочинства
Щодо обрання ефективного способу захисту при проведенні операції з переказу цінних паперів
Суд: Касаційний господарський суд

У випадку не передання депозитарною установою, яка припинила свою діяльність, бази даних рахунків у цінних паперах емітента ефективним способом захисту є визнання права власності та зобов'язання вчинити дії з переказу цінних паперів, тобто проведення безумовної депозитарної операції з переказу цінних паперів.
Щодо обрання ефективного способу захисту при визнанні недійсним правочину купівлі-продажу цінних паперів за наявності підстав для витребування простих іменних акцій бездокументарної форми існування
Суд: Касаційний господарський суд

У випадку недійсності правочину купівлі-продажу цінних паперів, наявності підстав для витребування акцій, враховуючи особливості правового регулювання депозитарного обліку щодо спірних простих іменних акцій бездокументарної форми існування, які зберігаються на рахунку в цінних паперах, відкритому в депозитарній установі, ефективним способом захисту позивача є вимоги про зобов’язання провести безумовну облікову операцію списання простих іменних акцій бездокументарної форми існування.
Щодо ефективного заходу забезпечення позову про стягнення за векселем на підставі виконавчого напису нотаріусу
Суд: Касаційний господарський суд

Застосування заходів забезпечення позову шляхом зупинення стягнення за векселем на підставі виконавчого напису нотаріусу та встановлення заборони на здійснення виконавчих дій є адекватним та ефективним способом забезпечення позову
Щодо забезпечення позову, який привів до подвійного арешту цінних паперів
Суд: Касаційний господарський суд

Винесення ухвали про забезпечення позову шляхом накладення арешту на цінні папери, які перебувають під арештом в іншому виконавчому провадженні є подвійним арештом, що унеможливлює здійснення будь-яких виконавчих дій за відкритим у іншій справі виконавчим провадженням, оскільки порушує права та охоронювані законом інтереси осіб, що не є учасниками справи.
Щодо заходів забезпечення позову про визнання протиправними дій та визнання результатів аукціону з продажу пакету акцій недійсними
Суд: Касаційний господарський суд

Оскільки на аукціоні, результати якого має намір оскаржити заявник, було продано пакет акцій у розмірі 99,7726 %, а не 100 %, то ухвалою господарського суду, якою було вжито заходів забезпечення позову (накладено арешт) щодо всіх простих іменних акцій ПАТ, осіб, які є власниками 0,2274 % акцій, було піддано безпідставним надмірним обмеженням, тобто були порушені їх права на володіння, користування та розпорядження цінними паперами. 
У такому випадку, враховуючи, що всі інші (окрім арешту акцій) заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою господарського суду є, фактично, похідними від арешту акцій, вжиті судами заходи забезпечення позову не є достатньо обґрунтованими, адже не відповідають вимогам процесуального законодавства щодо розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, доведеності обставин реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у разі невжиття судом заявлених заходів забезпечення позову
Дата встановлення статусу особи з інвалідністю внаслідок війни
Суд: Касаційний адміністративний суд

Cтатус особи з інвалідністю внаслідок війни з видачею відповідного посвідчення має бути встановлений не з дати вказаній у довідці до акта огляду медико-соціальної експертної комісії, а з дати подання документів особою для встановлення такого статусу
Скасування містобудівних умов та обмежать у випадку їх видачі для розміщення тимчасової споруди для здійснення підприємницької діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Видача уповноваженим органом містобудування та архітектури містобудівних умов та обмежень для розміщення тимчасової споруди для здійснення підприємницької діяльності всупереч забороні, встановленій ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не видаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 07.07.2011 No 109, є підставою для скасування таких містобудівних умов та обмежень.
Обов'язок суб'єкта господарювання провести додаткову оцінку впливу на довкілля до початку провадження планованої діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до пункту 7 частини 5 статті 9 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" визначення уповноваженим центральним органом у висновку з оцінки впливу на довкілля строків здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля є його обов`язком, а не правом, та спрямоване на виконання додаткової оцінки впливу на довкілля в належний спосіб.
Зазначення у висновку "до початку провадження планованої діяльності" не може вважатись строком в розумінні ст.252 ЦК України, оскільки така вказівка не визначає конкретний строк, а тому не свідчить про виконання уповноваженим органом вимоги Закону щодо обов`язку встановити у висновку з оцінки впливу на довкілля строк проведення додаткової оцінки впливу на довкілля.
Зупинення розгляду документів чи відмова у здійсненні реєстрації у разі допущення помилок при складенні опису документів, поданих для державної реєстрації юридичної особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Складення опису документів, поданих для державної реєстрації юридичної особи, здійснюється безпосередньо державним реєстратором і допущення ним помилок при складенні такого опису не може тягнути будь-яких негативних наслідків для заявника та/або юридичної особи, щодо якої вони подані, у тому числі, у вигляді зупинення розгляду документів чи відмови у здійснення державної реєстрації.