DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Порядок внесення змін у договір про надання послуг із розподілу електричної енергії в разі, якщо відбулася зміна власника об'єкта (електрифікованої споруди, її частини)
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо відбулася зміна власника об'єкта (електрифікованої споруди, її частини), що є споживачем - стороною договору з надання послуг з розподілу електричної енергії, то на підставі заяви споживача - нового власника - до нього переходять права та обов'язки за договорами, що були вже укладені відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 No312 (далі - ПРРЕЕ), з попереднім власником (якщо мало місце укладення цього договору). До відповідного договору про приєднання вносяться зміни, які стосуються зміни замовника (сторони договору), за умови, що він підтвердив незмінність технічних параметрів та вимог до категорії з надійності електропостачання об'єкта забудови, визначених у договорі про приєднання (з усіма додатками, включно з технічними умовами).

Якщо ж новий власник, повідомивши про зміну власника (об'єкта (електрифікованої споруди, її частини), не повідомив про наявність наведених змін (у тому числі, за власною ініціативою), всі умови відповідного договору (з надання послуг з розподілу електричної енергії), зокрема і така істотна умова, як величини приєднаної та дозволеної потужності об'єкта споживача електричної енергії, зберігаються в тій редакції, що існувала для попереднього власника.

У разі відповідних змін та/або їх ініціювання споживачем (замовником послуг за договором з надання послуг із розподілу електричної енергії), з огляду на те, що бездоговірне надання / отримання послуг із розподілу електричної енергії не допускається, узгодження відповідних змін та їх внесення до умов договору здійснюється за правилами частини другої статті 634 ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених нормами пунктів 4.1.24,4.1.26 Кодексу систем розподілу
Ефективність способу захисту права в разі подання самостійних позовних вимог про визнання відсутнім права у кредитора вимагати від боржника сплати боргу за кредитним договором
Суд: Касаційний господарський суд

Вимоги про визнання відсутнім права в одного відповідача (кредитора) вимагати від другого відповідача (боржника) сплати боргу за кредитним договором є неефективним способом захисту. Вказані вимоги є вимогами про встановлення юридичних фактів та неспроможні призвести до поновлення порушених прав, а тому не можуть самостійно розглядатися в окремій справі та підлягають розгляду лише за наявності та розгляду між сторонами спору про право
Щодо порядку заміни члена наглядової ради, який є представником акціонера
Суд: Касаційний господарський суд

Положення абзацу другого частини першої статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" у системному зв'язку з положеннями абзацу другого частин шостої та сьомої статті 53 цього Закону слід розуміти так, що підстава, визначена в пункті 5 (здійснення письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера), є одночасно як самостійною підставою для припинення повноваження члена наглядової ради (що реалізуються в будь-який час із власної волі акціонера), так і тим процесуальним та процедурним механізмом, за допомогою якого акціонер реалізує своє право на заміну члена наглядової ради в разі припинення повноважень з об'єктивних причин, які перебувають поза волею акціонера (пункти 1 -4). 

Реалізація членом наглядової ради акціонерного товариства свого права припинити повноваження за власним бажанням жодним чином не виключає право акціонера здійснити заміну свого представника без рішення загальних зборів та не обмежує таке право певним строком (зокрема, двома тижнями з дня подання відповідної заяви). Акціонер, представник якого припинив свої повноваження члена наглядової ради відповідно до пункту 1 частини першої статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства", залишає за собою право призначити нового представника на заміну того, що припинив повноваження за власним бажанням, протягом загального строку, на який обрано наглядову раду.

Акціонер не бере участь безпосередньо в ухваленні рішення наглядовою радою про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу товариства, але має право оскаржувати такі рішення, якщо вони прийняті з порушенням порядку ухвалення та меж компетенції неправомочними членами наглядової ради й за відсутності підстав, визначених статутом та Законом. Таке право не залежить від кількості акцій, що належить акціонеру
Щодо можливості заперечувати в суді належність, допустимість та достовірність акта перевірки як доказу встановлених порушень у разі недотримання адміністративної процедури оскарження акта перевірки
Суд: Касаційний господарський суд

Недотримання процедури оскарження акта перевірки, визначеної пунктом 2.15 Порядку контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об’єктів приватизації державними органами приватизації, затвердженого наказом ФДМУ від 10.05.2012 No 631, та пунктом 3.10 Порядку оскарження результатів перевірки виконання умов договору купівлі-продажу об'єкта приватизації у державному органі приватизації, затвердженого наказом ФДМУ від 07.04.2005 No 878, не позбавляє сторону процесу можливості заперечувати в суді належність, допустимість та достовірність акта перевірки як доказу встановлених порушень
Оплата медичних послуг гемодіалізу, які надавав заклад охорони здоров’я на виконання програми з надання медичної допомоги хворим нефрологічного профілю поза межами дії договорів про надання медичних послуг
Суд: Касаційний господарський суд

Держава та місцеві органи влади в особі уповноважених розпорядників бюджетних коштів зобов'язані оплачувати вартість лікування закладу охорони здоров’я, який надав, зокрема, медичні послуги з проведення гемодіалізу на виконання міської та обласної програм із надання медичної допомоги хворим нефрологічного профілю навіть за період поза межами дії договорів про надання цих медичних послуг
Зняття арешту з майна боржника, якщо вчинення виконавчих дій зупинено
Суд: Касаційний господарський суд

Арешт з майна боржника має бути знятий виконавцем тільки в разі, якщо вчинення виконавчих дій зупинено з підстави, передбаченої пунктом 10 частини першої статті 34 Закону України "Про виконавче провадження"
Щодо правил обчислення строку для звернення із скаргою на дії (бездіяльність) державного виконавця та наслідків його пропуску
Суд: Касаційний господарський суд

Стягувач, який подав до відповідного органу заяву про вчинення певних виконавчих дій, однак не отримав задоволення своїх вимог, вважається обізнаним про ймовірність порушення його прав у виконавчому провадженні незалежно від того, чи отримав він від державного виконавця певні документи виконавчого провадження або відповіді.
У разі неподання стороною у справі клопотання І заяви про поновлення встановленого пунктом "а" частини першої статті 341 ГПК України строку для подання скарги на бездіяльність державної виконавчої служби суд залишає відповідну скаргу без розгляду, що водночас не позбавляє сторону права повторно звернутись із цією скаргою, подавши, з урахуванням частини першої статті 119 ГПК України, клопотання про поновлення строку для подання скарги у виконавчому провадженні за правилами частини другої статті 341 ГПК України
Обставини, які підлягають з'ясуванню при встановлення факту проживання однією сім’єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу 
Суд: Касаційний цивільний суд

Проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом, законною) підставою для виникнення у них деяких прав та обов`язків, зокрема, права спільної сумісної власності на майно.
Для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні наведеному визначенню.
Так, при встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства.
Домогосподарство є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти.
Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно - правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. Для встановлення цього факту важливе значення має з`ясування місця і часу такого проживання. Підтвердженням цього може бути їх реєстрація за таким місцем проживання, пояснення свідків, представників житлово-експлуатаційної організації. Щодо часу проживання слід зазначити, що за своєю природою проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини.
Встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу при вирішенні майового спору
Суд: Касаційний цивільний суд

Для вирішення майнового спору на підставі статті 74 СК України, суд повинен встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період, протягом якого було придбано спірне майно. Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема докази: спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних подружжю.
Підстави для відводу прокурора, слідчого, дізнавача (ст. 77 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Положення ст. 77 КПК передбачають підстави для відводу прокурора, слідчого, дізнавача і розширеному тлумаченню не підлягають.
Обмеження, передбачені ст. 77 КПК, не поширюються на оперативних працівників, які під час виконання доручень прокурора, слідчого, дізнавача користуються повноваженнями слідчого, та проводять слідчі (розшукові) дії або негласні слідчі (розшукові) дії
Призначення суддею додаткового покарання у виді конфіскації майна у разі відчуження обвинуваченим нерухомого майна, на яке накладено арешт
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо обвинувачений, після накладення слідчим суддею арешту на належне йому нерухоме майно (земельну ділянку), що застосований з метою забезпечення конфіскації майна у майбутньому, із забороною його відчуження, подарував це майно близькому родичу, який був обізнаний про накладення арешту на це майно на час укладання договору дарування і, відповідно, про заборону суду на його відчуження, то це свідчить про намір підозрюваного уникнути конфіскації майна та не вказує на законність переходу права власності на це нерухоме майно. Призначення суддею додаткового покарання у виді конфіскації майна у такому випадку відповідає вимогам закону.
Особливості звільнення від відбування покарання з випробуванням. Невідшкодування засудженим шкоди та наявність попередніх судимостей.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Порядок відбування покарання, пов'язаний зі звільненням від відбування покарання (ст. 75 КК), має перевагу перед реальним відбуванням покарання з урахуванням обставин кримінального провадження. Обов’язок доведення того, що менш суворий вид покарання або порядок його відбування є недостатнім для виправлення особи та запобігання вчиненню нею кримінального правопорушення, покладається на сторону обвинувачення.
Невідшкодування засудженим шкоди саме по собі не може бути підставою для зміни способу виконання покарання з огляду на те, що для стягнення призначеного судом відшкодування законодавство України передбачає інші правові заходи.
Посилання на попереднє засудження обвинуваченого за злочини, вчинені задовго до подій, які розглядалися у межах останнього кримінального провадження, і судимості за які було погашено у зв’язку із закінченням строків давності, не є достатнім для висновку про неможливість виправлення особи без позбавлення волі за вчинення цього злочину.
Кваліфікація замаху на умисне вбивство
Суд: Касаційний кримінальний суд

Умисне вбивство може бути вчинено як з прямим, так і з непрямим умислом, проте замах на цей злочин можливий лише з прямим умислом.
Якщо згідно з пред’явленим обвинуваченням вбачається, що обвинувачений вчинив злочин з непрямим умислом і не довів злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі, його дії слід кваліфікувати за фактично заподіяними наслідками.
Суб’єктивна сторона хуліганства. Дії особи, які свідчать про намір саме на зупинення конфлікту, а не вчинення їх з хуліганських спонукань.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суб’єктивна сторона хуліганства характеризується умисною виною і мотивом явної неповаги до суспільства, при цьому неповага, має бути явною, тобто очевидною, безсумнівною як для винної особи, так і для очевидців його дій.
Дії особи, яка не брала безпосередньої участі у конфлікті, що виник між двома групами людей, проте намагалася його припинити шляхом здійснення пострілу угору з вогнепальної зброї, при цьому зброя на вказаних осіб не направлялася та висловлювалася вимога на припинення бійки, свідчать про намір саме на зупинення конфлікту, а не вчинення їх з хуліганських спонукань.
Майно, яке не вважається тимчасово вилученим. Добровільне надання слідчому мобільного телефону потерпілого.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не є тимчасово вилученим майном, про арешт якого слід звертатися до слідчого судді, мобільний телефон потерпілого, який мати потерпілого добровільно надала слідчому та ініціювала перегляд смс-листування із сином, зміст якого стосувався викрадення та незаконного позбавлення волі останнього.
Отримання відбитків пальців за згодою обвинуваченого без відповідної постанови прокурора чи його доручення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Отримання відбитків пальців за згодою обвинуваченого без відповідної постанови прокурора чи його доручення не вважається порушенням вимог кримінального процесуального законодавства. Відбитки пальців не є біологічними зразками.
Допустимість як доказу технічного запису фіксування проведення негласної слідчої (розшукової) дії (аудіо-, відеоконтроль особи), а також протоколу за результатами проведення 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Незазначення у протоколі, що складений за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії (аудіо-, відеоконтроль особи), назви та серійного номера спеціальної техніки, її характеристики, носіїв інформації, що призначені для негласного отримання інформації, не впливає на допустимість як доказу технічного запису фіксування проведення цієї негласної слідчої (розшукової) дії, а також вказаного протоколу.
Невідкриття постанови, якою визначено прокурора (групу прокурорів) у кримінальному провадженні, стороні захисту під час відкриття матеріалів у порядку ст. 290 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Невідкриття постанови, якою визначено прокурора (групу прокурорів) у кримінальному провадженні, стороні захисту під час відкриття матеріалів у порядку ст. 290 КПК, якщо вказана постанова була надана під час судового розгляду, не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та не впливає на визнання доказів недопустимими та скасування судових рішень.
Оскарження ухвали слідчого судді у частині альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо відповідно до ухвали слідчого судді до особи застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (основний запобіжний захід), а також визначено розмір застави (альтернативний запобіжний захід) та покладено відповідні обов’язки на цю особу, то така ухвала підлягає апеляційному оскарженню, зокрема й у частині оскарження альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Відсутність прокурора у судовому засіданні, в якому судом було надано останнє слово обвинуваченому
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо у судове засідання, в якому судом було надано останнє слово обвинуваченому, не з’явився прокурор, однак з аудіозапису судового засідання вбачається, що обвинувачений під час свого виступу з останнім словом не вказав на нові обставини, які мали б істотне значення у кримінальному провадженні, то це не є підставою для відновлення з’ясування обставин та відкладення судового засідання для явки прокурора.
Відсутність підстав для перегляду вироку у разі зміни потерпілим своєї позиції щодо тих обставин, які він визнавав і яких не оспорював у суді першої інстанції
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зміна потерпілим своєї позиції щодо тих обставин, які він визнавав і яких не оспорював у суді першої інстанції, зокрема подальше заперечення таких обставин, не є підставою для перегляду судом апеляційної інстанції вироку суду першої інстанції, що ухвалений у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 349 КПК.
Обчислення строків апеляційного оскарження ухвали про накладення арешту на майно юридичної особи, постановленої без виклику її представника
Суд: Касаційний кримінальний суд

У випадку постановлення слідчим суддею ухвали про накладення арешту на майно юридичної особи без виклику її представника, якщо цю ухвалу не було надіслано на адресу цієї юридичної особи, то строк на апеляційне оскарження цієї ухвали необхідно обчислювати з моменту ознайомлення представника юридичної особи з матеріалами судового провадження та текстом ухвали, що оскаржується в апеляційному порядку.
Випадки, коли повернення апеляційної скарги засудженого з підстав, визначених п. 1 ч. 3 ст. 399 КПК, не є порушенням вимог кримінального процесуального закону
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо судом апеляційної інстанції копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було направлено на адресу, яку засудженим особисто вказано на конверті як зворотну, і копію якої було отримано за вказаною адресою, що підтверджується підписом на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, за відсутності переконливого підтвердження, що вказане поштове відправлення було отримане не особисто засудженим, а іншою особою, в тому числі за відсутності переконливого підтвердження того, що засуджений на момент отримання копії зазначеної ухвали проживав за іншою адресою ніж та, що була вказана ним на конверті як зворотна адреса, то повернення апеляційної скарги засудженого з підстав, визначених п. 1 ч. 3 ст. 399 КПК, не є порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Ухвалення апеляційним судом рішення, відмінного за змістом від рішення місцевого суду, яким погіршується становище засудженого у зв’язку з перекваліфікацією дій останнього на більш тяжкий злочин
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо в апеляційній скарзі порушується питання про невідповідність висновків місцевого суду фактичним обставинам кримінального провадження, то апеляційний суд повинен детально перевірити матеріали провадження. Ухвалюючи рішення, відмінне за змістом від рішення місцевого суду, яким погіршується становище засудженого в зв’язку з перекваліфікацією дій останнього на більш тяжкий злочин, апеляційний суд не може обмежитися дослідженням меншої сукупності доказів порівняно з тією сукупністю, яку дослідив місцевий суд. Надання апеляційним судом іншої оцінки доказам, які він не досліджував безпосередньо суперечить вимогам кримінального процесуального закону.
Дії суду у разі закінчення строків давності притягнення обвинуваченого до кримінальної відповідальності. Розгляд цивільного позову.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Встановивши, що строки давності притягнення обвинуваченого до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення закінчилися, суд апеляційної інстанції на підставі клопотання про це та з урахуванням згоди обвинуваченого, повинен скасувати вирок місцевого суду, закрити кримінальне провадження та звільнити обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв’язку із закінченням строків давності (на підставі положень ст. 417 КПК), за умови, якщо апеляційний суд погодився з кваліфікацією дій засудженого судом першої інстанції. Цивільний позов у такому випадку у кримінальному провадженні не підлягає вирішенню по суті, однак він може бути розглянутий у порядку цивільного судочинства.
Необов’язковість письмової форми заяви про відмову потерпілого від підтримання обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення
Суд: Касаційний кримінальний суд

КПК не передбачає обов’язкову письмову форми заяви про відмову потерпілого від підтримання обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення. Якщо потерпілий у судовому засіданні добровільно та однозначно відмовився від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення, усвідомлюючи наслідки такої відмови, то це є підставою для закриття кримінального провадження на підставі п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК.
Документ, що підтверджує повноваження особи, яка представляє інтереси Міністерства юстиції України на етапі апеляційного оскарження рішення місцевого суду
Суд: Касаційний кримінальний суд

Повноваження особи, яка представляє інтереси Міністерства юстиції України на етапі апеляційного оскарження рішення місцевого суду, мають бути підтвердженні відповідною довіреністю, якою цього представника було уповноважено на звернення з апеляційною скаргою від імені цього міністерства за його клопотанням про приведення вироку іноземної держави у відповідність до законодавства України.
Надання під час судового розгляду постанов керівника органу досудового розслідування про визначення слідчого або групи слідчих, старшого групи слідчих, які здійснювали досудове розслідування
Суд: Касаційний кримінальний суд

Постанови керівника органу досудового розслідування про визначення слідчого або групи слідчих, старшого групи слідчих, які здійснювали досудове розслідування, можуть бути надані прокурором та оголошені під час судового розгляду у випадку, якщо під час дослідження доказів в учасників провадження виникне сумнів у їх достовірності, з огляду на те, що ці докази було зібрано неуповноваженими особами.
Якщо в суді першої інстанції це питання не ставилося, а виникло під час апеляційного чи касаційного розгляду, такі процесуальні документи можуть бути надані суду апеляційної чи касаційної інстанції в межах перевірки доводів, викладених в апеляційній чи касаційній скаргах.
Апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 309 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлена в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 309 КПК може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Визначення судом у вироку розміру штрафу в такій умовній розрахунковій одиниці, як неоподатковуваний мінімум доходів громадян
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальне покарання у виді штрафу відповідно до ст. 53 КК повинно призначатися в такій умовній розрахунковій одиниці, як неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Визначення судом у вироку розміру штрафу виключно у гривні є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність.