DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Наслідки визнання торгового знака добре відомим

Наслідками визнання торгового знака добре відомим в Україні є можливість забороняти його використання на товарах та послугах, що є неоднорідними з тими, для яких його визнано добре відомим, а також те, що власник добре відомого знака вправі вимагати заборони використання позначення, складова частина якого відтворює добре відомий знак.
Відшкодування моральної шкоди у випадку використання промислового зразка та знаку для товарів і послуг без згоди  власника

Використання промислового зразка та знаку для товарів і послуг без згоди  власника порушує його право інтелектуальної власності власника та є підставою для стягнення моральної шкоди.
Про право суду апеляційної інстанції стягнути з відповідача недоплачену суму судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги
Суд: Касаційний господарський суд

Суд апеляційної інстанції, встановивши недоплату судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги, має право відповідно до вимог статті 163 ГПК України за результатом вирішення спору стягнути з відповідача недоплачену суму судового збору в дохід Державного бюджету України.
Про немайнових характер вимог щодо зобов’язання вчинити дії з включення активів до ліквідаційної маси банкрута
Суд: Касаційний господарський суд

Вимоги про зобов’язання вчинити дії щодо включення певних активів до ліквідаційної маси банкрута, які спрямовані на дотримання законної процедури його ліквідації, не підлягають вартісній оцінці та належать до вимог немайнового характеру.
Про звільнення лише позивача від сплати судового збору за подання апеляційних та касаційних скарг у справах за позовами, зазначеними в п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір"
Суд: Касаційний господарський суд

Вимоги законодавства щодо звільнення від сплати судового збору за подання апеляційних та касаційних скарг у справах за позовами про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду поширюються лише на позивача.
Про неможливість звільнення позивача від сплати судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу
Суд: Касаційний господарський суд

Вимога про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу не є тотожною до вимоги про стягнення заробітної плати, а тому не може бути віднесена до категорії пільгових вимог, за подання яких згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не сплачується.
Вимоги до змісту квитанції про сплату судового збору 
Суд: Касаційний господарський суд

Квитанція, яка не містить інформації про номер справи, у межах якої подана скарга, та дату ухвалення оскаржуваного судового рішення, не є належним доказом сплати судового збору в установленому порядку і розмірі
Про неможливість повернення апеляційної скарги з формальних підстав, зокрема внаслідок того, що заявник апеляційної скарги та платник судового збору відмінні
Суд: Касаційний господарський суд

Повернення апеляційної скарги з формальних підстав, зокрема відмінності особи заявника апеляційної скарги та платника судового збору за наданим платіжним дорученням, без дослідження інших реквізитів цього платіжного доручення, які б могли дати змогу ідентифікувати судовий збір як такий, що сплачений саме за подання апеляційної скарги у конкретній справі, та без з'ясування питання про зарахування судового збору до державного бюджету є недопустимим.
Про неможливість безумовного звільнення від сплати чи відстрочення сплати судового збору у зв’язку з перебуванням боржника на стадії ліквідаційної процедури
Суд: Касаційний господарський суд

Перебування боржника в процедурі банкрутства на стадії ліквідаційної процедури не є безумовною підставою для звільнення від сплати чи відстрочення сплати судового збору.
Про неможливість здійснення розподілу судових витрат за вимогами щодо яких закрито провадження у справі, якщо законом передбачено повернення позивачу судового збору з держбюджету
Суд: Касаційний господарський суд

У разі коли в резолютивній частині судового рішення зазначається про закриття провадження у справі щодо частини із заявлених вимог у зв'язку з відсутністю предмета спору, спір по суті у відповідній частині не вирішується, навіть якщо розгляд справи по суті закінчується ухваленням рішення суду, без постановлення відповідної ухвали як окремого процесуального документа.
Відповідно, у такому разі (закриття провадження у справі щодо частини із заявлених вимог у резолютивній частині рішення) положення частини дев’ятої статті 129 ГПК України не застосовуються і не можуть бути підставою для стягнення з відповідача на користь позивача судового збору в повному обсязі, в тому числі і щодо частини із заявлених вимог, за якою провадження було закрито.
Верховний Суд підкреслює, що у зазначеній нормі ГПК йдеться про здійснення розподілу судових витрат між сторонами у справі у разі вирішення спору по суті. Водночас ця норма не застосовується, якщо Закон України "Про судовий збір" у такому випадку передбачає повернення судового збору з Державного бюджету України.
Визначення компетентного суду, до якого може бути оскаржене рішення третейського суду
Суд: Касаційний господарський суд

У визначенні компетентного суду, до якого може бути оскаржене рішення третейського суду відповідно до Закону, необхідно керуватися загальними встановленими нормами процесуального законодавства правилами визначення юрисдикції конкретного спору, який був предметом розгляду в третейському суді
Перелік підстав, за яких рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване
Суд: Касаційний господарський суд

Перелік підстав, за яких рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.
Про обов’язок суду перевірити наявність чи відсутність підстав для відмови у видачі виконавчого документа щодо виконання рішення третейського суду
Суд: Касаційний господарський суд

При розгляді заяви про видачу виконавчого документа господарський суд зобов’язаний перевірити наявність чи відсутність підстав для відмови у видачі виконавчого документа незалежно від наявності заперечень іншої сторони. Якщо сторона, на користь якої винесено рішення третейського суду, звернулася із заявою про видачу виконавчого документа, а інша сторона проти цього не заперечує, це не звільняє господарський суд від обов'язку перевірити наявність чи відсутність підстав для відмови у видачі виконавчого документа.
Про дію третейського застереження 
Суд: Касаційний господарський суд

Припинення дії договору не припиняє дії третейського застереження, викладеного у цьому договорі, і не позбавляє сторін права на звернення до третейського суду з питань, обумовлених таким третейським застереженням
Про зміст третейської угоди
Суд: Касаційний господарський суд

Третейська угода щодо передачі спору на розгляд третейського суду не є відмовою від права на звернення до суду, а є угодою про обрання одного із способів вирішення спору
Відвід третейського суду для вирішення конкретного спору
Суд: Касаційний господарський суд

Законодавець, розмежовуючи поняття Постійно діючих третейських судів та третейських судів для вирішення конкретного спору (суди "ad hoc"), встановлює особливості застосування норм Закону щодо відводу судді залежно від виду третейського суду: в постійно діючому третейському суді процедура відводу визначається регламентом третейського суду з додержанням вимог цього Закону, а в третейському суді для вирішення конкретного спору заявлення відводу судді є безумовною підставою для неучасті цього судді у розгляді справи.
Відшкодування моральної шкоди у випадку, якщо судовими рішеннями, які набрали законної сили, встановлено, що органом Пенсійного фонду України протиправно не сплачувалась пенсія

Позивач має право на стягнення на його користь моральної шкоди, якщо судовими рішеннями, які набрали законної сили, встановлено, що органом Пенсійного фонду України протиправно не сплачувалась пенсія, на яку позивач має право на підставі судового рішення.
Відшкодування моральної шкоди у випадку протиправних дій ДПІ щодо зупинення реєстрації електронних документів ФОП

Протиправні дії ДПІ щодо зупинення реєстрації електронних документів ФОП, які призводять до порушення особою зобов`язання та до приниження її ділової репутації, є підставою для стягнення на користь такої особи моральної шкоди.
Юрисдикція спору за позовом ФОП про стягнення збитків, завданих протиправними діями службових осіб ДПІ щодо зупинення реєстрації електронних документів позивача
Суд: Велика Палата

Спір за позовом ФОП про стягнення збитків, завданих протиправними діями службових осіб ДПІ щодо зупинення реєстрації електронних документів позивача підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Стягнення моральної шкоди у зв’язку із ненаданням відповіді на запит щодо публічної інформації
Суд: Велика Палата

Стягнення моральної шкоди на користь позивача у випадку ненадання відповіді на інформаційний запит відповідає приписам статті 24 Закону України "Про доступ до публічної інформації".
Позовна давність у спорі про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров'я від нещасного випадку на виробництві
Суд: Велика Палата

На позовні вимоги фізичної особи до Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров'я від нещасного випадку на виробництві, позовна давність не поширюється.
Відшкодування шкоди органами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудового розслідування, прокуратури і суду за відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України в інших випадках заподіяння шкоди органами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудового розслідування, прокуратури і суду слід застосовувати частину шосту статті 1176 ЦК України, згідно з якою така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто, виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК України).
Відповідач за позовом про відшкодування шкоди, завданої у процесі здійснення правосуддя
Суд: Велика Палата

Відповідачем за позовом про відшкодування шкоди, завданої у процесі здійснення правосуддя, може бути лише держава, а не суди (судді), які діють від імені держави та виконують покладені на них державою функції правосуддя. 
Якщо на підставі рішення суду за таким позовом держава мала виплатити стороні відшкодування через помилку, допущену у здійсненні правосуддя, саме у держави, а не у сторони справи має бути право притягнути суддю до цивільної відповідальності шляхом подання позову.
Відповідальність за ухилення від сплати податків

Ухилення від сплати податків є злочином з матеріальним складом, а тому кримінальна відповідальність за ч. 1 ст. 212 КК настає лише у разі ненадходження до бюджету коштів у значних розмірах.
Форма рішення суду про стягнення з обвинуваченого коштів у рахунок відшкодування процесуальних витрат на правову допомогу, на користь потерпілого

Рішення суду про стягнення з обвинуваченого на користь потерпілого коштів у рахунок відшкодування процесуальних витрат на правову допомогу може бути оформлене у вигляді ухвали.
Відкриття апеляційного провадження за скаргою на ухвалу слідчого судді про надання дозволу на проведення позапланової документальної виїзної ревізії

У разі подання скарги на ухвалу слідчого судді про надання дозволу на проведення позапланової документальної виїзної ревізії, що не передбачена КПК, суду апеляційної інстанції під час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження слід керуватися приписами ч. 6 ст. 9 КПК щодо застосування загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, однією з яких є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності (п. 17 ч. 1 ст. 7 КПК).
Перегляд судових рішень за нововиявленим обставинами. Суперечності у протоколах слідчих дій та заявах про з’явлення із зізнанням за відсутності факту підроблення доказів не є нововиявленою обставиною

Перегляд судових рішень за нововиявленим обставинами не є повторним розглядом справи по суті, повторною апеляцією чи касацією, а тому нове встановлення фактичних обставин кримінального провадження та усунення суперечностей у доказах на цій стадії кримінального провадження не передбачено. Нововиявленою обставиною не вважаються суперечності між протоколами виїмки та огляду речових доказів з даними, що містяться у заявах про з’явлення із зізнанням, якщо відсутній  факту підроблення доказів.
Показання з чужих слів. Критерії віднесення висловлювань до показань з чужих слів

Показання з чужих слів (ст. 97 КПК) – це твердження про існування певного факту, який особа не сприймала особисто, а дізналася про нього зі слів іншої особи. Для визначення того, чи є показання, в яких передаються висловлювання іншої особи, показаннями з чужих слів (ст. 97 КПК) необхідно встановити, чи надаються або використовуються ці висловлювання іншої особи для доведення існування того факту, про який стверджується в цьому переданому висловлюванні. Показання, які містять висловлювання іншої особи, надані з іншою метою, наприклад, для доведення того, що інша особа висловилася саме так за певних обставин, не можуть вважатися показаннями з чужих слів відповідно до ст. 97 КПК, оскільки у такому разі вони є повідомленням про факт висловлювання, який свідок безпосередньо спостерігав.
Закриття кримінального провадження у зв’язку із закінченням строку досудового розслідування 

Прийняття судом рішення про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, визначеного ст. 219 КПК, без безпосереднього дослідження усіх доказів, на підставі яких приймається таке рішення, зокрема, щодо встановлення та перебігу строку досудового розслідування, не включення у строк досудового розслідування періоду ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, часу завершення досудового розслідування є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Відібрання біологічних зразків для дослідження трупа

Вимога отримати постанову прокурора для відібрання біологічних зразків, передбачена частиною 3 статті 245 та частиною 2 статті 241 КПК, стосується відібрання зразків у живої особи, а не дослідження трупа, включаючи дослідження його тканин та біологічних зразків.
Обов`язок провести розслідування за заявою про погане поводження

Для того щоб у компетентних органів виник обов`язок провести розслідування, заява про погане поводження має бути "небезпідставною", тобто особа, яка заявляє про погане поводження з нею, має навести конкретні обставини такого поводження і надати їм певне підтвердження або, - якщо це не можливо з об`єктивних причин, - повідомити інформацію, що дасть можливість перевірити, чи має заява певні підстави. Хоча доведення обґрунтованості заяви про погане поводження не може покладати на заявника надмірний тягар доведення, однак за відсутності будь-якої інформації, яку можливо перевірити, заява про погане поводження не може бути визнана "небезпідставною" і не створює обов`язку її розслідування.
Початок строку оскарження ухвали слідчого судді для особи, яка була повідомлена про розгляд її скарги та брала участь у судовому засіданні, однак була відсутня під час оголошення судом резолютивної частини ухвали 

Строк оскарження ухвали слідчого судді для особи, яка була повідомлена про розгляд її скарги та брала участь у судовому засіданні, однак була відсутня під час оголошення судом резолютивної частини ухвали, розпочинається з дня оголошення цієї ухвали.
Повернення дитини до постійного місця її проживання не обмежує прав того з батьків з ким дитина не проживає
Суд: Касаційний цивільний суд

Повернення дитини до постійного місця її проживання не обмежує прав того з батьків з ким дитина не проживає, натомість правильне вирішення питання не створить нестерпної обстановки для дитини з огляду на потреби забезпечення найвищих її інтересів, що полягають, серед іншого, в необхідності забезпеченні таких умов розвитку, за яких дитина зможе у майбутньому самостійно реалізувати право на самоідентифікацію мовну, етнічну та кровне споріднення тощо.
Щодо обов’язку доведення наявності підстав для відмови у поверненні дитини до держави постійного місця її проживання
Суд: Касаційний цивільний суд

Доведення наявності підстав для відмови у поверненні дитини до держави постійного місця її проживання Конвенція покладає на особу, яка вчинила протиправне вивезення або утримання дитини на території іншої держави.
Кваліфікація дій особи, якщо умисел на вчинення нападу з метою заволодіння майном виник після проникнення до приміщення з вільним доступом (ч. 1 ст. 187 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо умисел на здійснення нападу з метою заволодіння майном виник у винного після проникнення до приміщення (банку), доступ до якого є вільним – у діях останнього відсутня кваліфікуюча ознака  "проникнення у інше приміщення".
Питання повернення дитини до місця постійного проживання не ставиться в залежність від громадянства дитини
Суд: Касаційний цивільний суд

Посилання на те, що обоє батьків та дитина є громадянами України не має значення для вирішення справи про забезпечення невідкладного повернення дитини до держави її постійного проживання, оскільки Конвенція не ставить питання повернення дитини до місця постійного проживання в залежність від громадянства дитини, а таке питання пов'язується з місцем постійного проживання дитини та забезпечення якнайкращих її інтересів.
Належність питань щодо виховання дитини та визначення її місця проживання до виключної компетенції держави постійного проживання дитини
Суд: Касаційний цивільний суд

Питання щодо визначення місця проживання малолітніх дітей та участі у їх вихованні того з батьків, хто проживає окремо від них, можуть вирішуватись в судовому порядку лише після повернення дітей до держави постійного місця проживання.
Можливість порушення одним із батьків питання про визначення місця проживання дитини разом ним після повернення її до країни постійного місця проживання 

У разі ухвалення рішення про повернення дитини відповідно до Конвенції про цивільно-правові аспекти міжнародного викрадення дітей до країни її постійного місця проживання матір/батько не позбавлені можливості повернутися до держави постійного місця проживання дитини разом з останньою і порушувати у встановленому там порядку питання про визначення місця проживання дитини разом з нею/ним.
Про право приватного виконавця відкрити виконавче провадження та вчиняти виконавчі дії
Суд: Касаційний господарський суд

Приватний виконавець має право приймати до виконання виконавчі документи, місце виконання яких відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" знаходиться у межах Автономної Республіки Крим, області або міста Києва чи Севастополя, у яких розташований його виконавчий округ. Інформація про приватних виконавців виконавчого округу та реквізити їхніх офісів розміщуються у всіх судах та в органах державної виконавчої служби, розташованих у межах відповідного виконавчого округу. Виконавчі дії у виконавчих провадженнях, відкритих приватним виконавцем у виконавчому окрузі, можуть вчинятися ним на всій території України.
Обставини, за яких суд може відмовити у задоволенні позову про повернення дитини до держави її постійного місця проживання

Відмова у задоволенні позову про повернення дитини до держави її постійного місця проживання можлива в тому випадку коли  процедуру повернення дитини розпочато після спливу річного строку, а також при врахуванні раннього віку дитини, оскільки її розлучення з матір’ю може заподіяти дитині фізичної або психічної шкоди.
Предметна юрисдикція скарг на рішення дії чи бездіяльності державного виконавця щодо затвердження мирової угоди на стадії виконання судового рішення у справі про банкрутство
Суд: Касаційний господарський суд

Для визначення предметної юрисдикції, зокрема  щодо судового оскарження рішення, дії чи бездіяльності державного виконавця, вирішальне значення має суть оспорюваних дій. Питання щодо затвердження мирової угоди на стадії виконання судового рішення належить до юрисдикції господарського суду (стаття 330 ГПК України), так само як і оскарження дій державного виконавця, пов'язаних з відновленням виконавчого провадження після скасування мирової угоди.
Кваліфікація дій щодо заволодіння майном, яке забуте власником у громадському місці з обмеженим простором (ст. 185 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заволодіння майном, яке фактично не вийшло з володіння власника, а опинилося з будь-яких причин у неналежному, але відомому йому місці (залишене чи забуте), особою, яка знала кому належить це майно, мала підстави вважати де знаходиться власник речі і усвідомлювала, що він може за нею повернутися, слід розцінювати не як привласнення знахідки, а як крадіжку чужого майна. 
Якщо привласнення майна відбувається в адміністративних приміщеннях, пунктах здійснення розрахунково-касових операцій та інших громадських місцях з обмеженим простором, в таких випадках слід констатувати презумпцію "забутості" речі її власником: у подібних випадках особа, яка привласнює річ, має розуміти, що зовнішні умови, обстановка, розташування речі свідчать про те, що вона фактично не вийшла з володіння власника, а лише залишена чи забута ним. 
На відміну від крадіжки, привласнене майно може вважатися знахідкою лише за умов, що: а) воно вибуло з володіння власника; б) місцезнаходження цього майна власнику не відомо; в) між втратою майна та його знахідкою пройшов тривалий час, який давав власнику підстави вважати майно остаточно втраченим; г) особа, яка знайшла майно, не була очевидцем події втрати і сама не чинила будь-яких активних дій, спрямованих на вилучення майна з володіння власника; д) відсутня можливість виявлення (ідентифікації) законного власника майна.
Кваліфікація проникнення у нічний  час на територію закритої, огородженої тераси непрацюючого кафе (ч. 3 ст. 185 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо жодних об’єктивних причин для проникнення у нічний час на територію закритої, огородженої тераси непрацюючого кафе у особи не було, висновок суду про те, що таке проникнення вчинено з метою крадіжки є правильним.
Про юрисдикцію спору щодо неповернення господарюючому суб’єкту відповідачем (фізичною особою) коштів, стягнутих ним, як виконавцем, з позивача у межах виконавчого провадження
Суд: Касаційний господарський суд

Слід розрізняти підсудність справи за скаргою на дії/рішення державного/приватного виконавця, які подаються згідно із частиною першою статті 339 ГПК України до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції за правилами ГПК України, від справи, пов'язаної з цивільно-правовим спором, а саме стягнення безпідставно набути  коштів на підставі норм ЦК України. Законом не передбачено іншого порядку подання позовів, як і не встановлено особливостей подання позовів до приватних виконавців чи інших осіб, які здійснюють незалежну професійну діяльність.
Якщо спірні правовідносини пов'язані з безпідставним, на думку позивача, неповерненням відповідачем (фізичною особою) йому коштів, то спір не є публічно-правовим, а випливає з відносин, які стосуються реалізації права позивача на захист майнових прав, що унеможливлює розгляд цієї справи за правилами адміністративного судочинства. При цьому, враховуючи відсутність між сторонами господарських правовідносин, як і спору про право, який виник з таких правовідносин, відсутність імперативних норм процесуального закону про віднесення такого виду спору до юрисдикції господарських судів, суд касаційної інстанції вважає правильним висновок суду апеляційної інстанції про те, що майновий спір у цій справі між господарюючим суб'єктом та фізичною особою має вирішуватися в порядку цивільного судочинства.