DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Мета надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не є документом дозвільного характеру, вони не дають право на забудову земельної ділянки, на виконання будівельних робіт. Основною метою надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки є, передусім, визначення відповідності намірів забудови діючий містобудівній документації та визначення основних, передбачених державними будівельними нормами вимог, на підставі яких в подальшому має розроблятись проектна документація на будівництво об`єкту.
Тобто, орган, який видає містобудівні умови та обмеження, безпосередньо у самому документі визначає всі планувальні обмеження, в тому числі і відстані від існуючої забудови.
Право депозитарної установи у разі відсутності необхідних даних у розпорядженні, поданому для проведення депозитарної операції, відмовити у його виконанні або вимагати надання додаткових документів, які містять необхідні дані для його виконання
Суд: Касаційний адміністративний суд

Порядок дій щодо здійснення кожної депозитарної операції має передбачати, зокрема, перевірку розпорядження на правильність його складання та відповідність Положенню про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 23 квітня 2013 року No735, що чітко ним визначено, перевірку відповідних документів, які підтверджують правомірність здійснення депозитарних операцій вимогам чинного законодавства. Невідповідність розпорядження вимогам законодавства є підставою для відмови у його виконанні. Разом з цим депозитарній установі надається право вимагати надання необхідних даних, які відсутні у розпорядженні.
Таким чином сформульоване у пункті 5 глави 3 розділу V Положення No 735 положення стосовно того, що якщо розпорядження та документи не містять усіх необхідних даних для виконання депозитарних операцій, Центральний депозитарій, депозитарна установа мають право відмовити у виконанні операції та вимагати надання необхідної інформації слід розуміти не як право депозитарної установи на власний розсуд розцінювати належність поданого розпорядження та документів до нього, а як право на відмову у його виконанні або вимагання додаткових документів.
Розмежування відповідальності учасників ринку електричної енергії за порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оскільки законодавець у частині другій статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" розмежував два види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7), то за порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.
Системне тлумачення положень частин першої-четвертої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положення частин першої-четвертої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" у сукупності з положеннями пункту 5.5 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 червня 2018 року No 428 необхідно розуміти так, що перевірка суб`єкта господарювання, що здійснює діяльність на ринку електричної енергії, може бути проведена виключно щодо питань, необхідність перевірки яких стала підставою для її здійснення та перелік яких визначений у направленні на проведення перевірки; у разі виявлення НКРЕКП під час проведення перевірки суб`єкта господарювання конкретного порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, визначеного частиною другою статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", до такого суб`єкта може бути застосована штрафна санкція лише у випадку, якщо частиною четвертою статті 77 цього ж Закону передбачено застосування штрафної санкції за цей конкретний вид порушення та тільки у розмірі, визначеному відповідним пунктом частини четвертої цієї статті.
Дискреційні повноваження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у застосуванні штрафних санкцій до учасника ринку електричної енергії
Суд: Касаційний адміністративний суд

Дискреція НКРЕКП під час вибору виду та конкретного розміру санкції до учасника ринку електричної енергії обмежена видом конкретного правопорушення, тобто відповідністю санкції тому порушенню, за яке законом така санкція може бути застосована; його тяжкістю, тобто мірою негативного впливу на споживачів і функціонування ринку електричної енергії; поведінкою порушника, тобто ставленням учасника ринку до вчиненого порушення, спрямованістю дій останнього на усунення такого порушення та його негативних наслідків або, навпаки, на приховання вчинення такого порушення.
Обов’язок Регулятора ринку електричної енергії виконати усі визначені законодавством дії, спрямовані на повідомлення учасника ринку енергетики та комунальних послуг про результати проведеної щодо нього перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Регулятор зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про факт проведення перевірки та виявлені під час такої перевірки правопорушення шляхом, зокрема направлення відповідного повідомлення рекомендованим листом протягом п`яти днів з моменту підписання акта перевірки. Додатковим способом повідомлення про результати проведеної перевірки законодавство визначає оприлюднення акта перевірки на офіційному веб-сайті Регулятора. Такий обов`язок покладається на Регулятора з метою надання можливості суб`єкту господарювання, щодо якого здійснюється перевірка, надати свої заперечення та пояснення, а також усунути, за можливості, вчинене порушення.
З метою забезпечення дотримання встановленого законодавством строку розгляду та вирішення справи у сфері порушення законодавства, що регулює функціонування ринку енергетики та комунальних послуг, за умови, що Регулятор виконав усі визначені законодавством дії, спрямовані на повідомлення учасника ринку енергетики та комунальних послуг про результати проведеної щодо нього перевірки (направлення рекомендованим листом на юридичну адресу суб`єкта господарювання акта перевірки, оприлюднення цього акта перевірки разом з іншими матеріалами справи на офіційному веб-сайті Регулятора), вважається, що відповідний учасник ринку енергетики та комунальних послуг про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Вирішення питання про занесення об`єкта культурної спадщини до переліку об`єктів культурної спадщини
Суд: Касаційний адміністративний суд

Питання про занесення об`єкта культурної спадщини до переліку об`єктів культурної спадщини вирішується уповноваженим органом на підставі вичерпного переліку документів, а саме: фотофіксації об`єкта; історичної довідки або витягу із наукового звіту дослідника археологічної спадщини. Історична довідка має містити інформацію щодо його автентичності та загальні характеристики історичної та архітектурної цінності. При цьому, обов`язковою вимогою до складання історичної довідки законодавець визначає її підписання особою, що має науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук або доктора наук) за спеціальністю "музеєзнавство, пам`яткознавство" або архітектури - для об`єктів архітектури та загальні вимоги щодо її змісту стосовно інформації, яка має міститись у ній в залежності від класифікації об`єктів культурної спадщини.
Обов’язок нотаріуса дотримуватись вимог законодавства при розміщенні вивіски з надписом "Нотаріус"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Обов`язок нотаріуса щодо встановлення інформаційної вивіски про свою діяльність регламентовано "Положенням про вимоги до робочого місця (контори) приватного нотаріуса та здійснення контролю за організацією нотаріальної діяльності" (далі - Положення), затверджене наказом Міністерства юстиції України від 23 березня 2011 року No 888/5. 
Однак, ні положення частини шостої статті 9 Закону України "Про рекламу", ні приписи зазначеного вище Положення не передбачають того, що вивіску з надписом "Нотаріус" можна розміщувати на паркані, яким огорожена будівля, а не безпосередньо на будівлі, в якій нотаріус здійснює свою професійну діяльність, а також не вимагають розміщення одразу декількох вивісок з аналогічним написом. Отже, при розміщенні інформаційної вивіски про свою діяльність нотаріус зобов’язаний дотримуватись вимог інших нормативно-правових актів, зокрема, порядку розміщення малих архітектурних форм (вивісок).
Передумови для звернення до суду органу, що видав дозвіл на спеціальне водокористування з адміністративним позовом про застосування заходу реагування у виді анулювання вказаного дозволу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Зверненню до суду органу, що видав дозвіл на спеціальне водокористування з адміністративним позовом про застосування заходу реагування у виді анулювання дозволу на спеціальне водокористування повинно передувати складання органом державного нагляду (контролю) припису про усунення виявленого правопорушення, надання суб`єкту господарювання достатнього часу для його виконання та встановлення факту не усунення суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства, щодо яких видано припис. Не виконання вимог припису встановлюється шляхом проведення позапланового заходу із здійснення державного нагляду (контролю).
При цьому при вирішенні адміністративним судом адміністративної справи за позовною заявою про застосування заходів реагування у вигляді анулювання спеціального дозволу з підстав здійснення суб`єктом господарювання певних дій щодо провадження господарської діяльності або видів господарської діяльності, на які отримано документ дозвільного характеру, з порушенням вимог законодавства, щодо яких дозвільний орган видавав припис про їх усунення, належить встановити дотримання дозвільним органом порядку видачі припису, надання достатнього часу для його усунення та перевірки виконання такого. Обов`язковій оцінці підлягають і строки, встановленні в приписі, на предмет достатності таких для усунення порушень, з урахуванням обсягу та характеру останніх.
Продовження строку позапланової перевірки керівником органу державного архітектурно-будівельного контролю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Продовження строку позапланової перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Правомірність обмеження максимальним розміром пенсії, призначеної відповідно до Закону України "Про прокуратуру" особі, яка є учасником бойових дій
Суд: Касаційний адміністративний суд

Пунктом 3 "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 24 грудня 2015 року No 911-VIII  визначено вичерпний перелік осіб, до яких не застосовуються обмеження щодо виплати пенсії протягом особливого періоду, а саме: що призначені особам, які проходять військову службу або перебувають на посадах у відповідних органах або беруть участь в антитерористичних операціях, здійсненні заходів із забезпечення правопорядку на державному кордоні, відбитті збройного нападу на об`єкти, що охороняються військовослужбовцями, звільненні цих об`єктів у разі захоплення, відбитті спроб насильницького заволодіння зброєю, бойовою та іншою технікою.
Відтак, обмеження максимальним розміром пенсії, призначеної, відповідно до Закону України "Про прокуратуру", особі, яка є учасником бойових дій, не застосовується саме у період проходження цією особою військової служби або перебування на посадах, перелічених у пункті 3 Прикінцевих положень Закону No 911-VIII, а не за фактичної наявності відповідного статусу.
Внесення змін до договору з перевезення пасажирів на автобусному маршруті загального користування
Суд: Касаційний адміністративний суд

Підставою для укладення договору з перевезення пасажирів на автобусному маршруті загального користування є прийняття за результатами проведеного конкурсу з перевезення пасажирів на автобусному маршруті загального користування конкурсним комітетом рішення про визначення переможця та введення такого рішення в дію розпорядчим документом організатора, без якого рішення конкурсного комітету не набирає чинності як юридичний факт. Водночас, внесення змін до такого договору за вимогою позивача фактично змінює предмет закупівлі та умови проведеного та завершеного конкурсу, що суперечить нормам чинного законодавства. Таким чином змінити умову, яка не є прийнятною для позивача, можливо лише шляхом розірвання договору в цілому.
Наведення в листі-згоді на обробку персональних даних учасника публічних закупівель "місця реєстрації" учасника, коли умовами тендерної документації вимагається "місце проживання"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до п. 3.1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації на вимогу Закону України "Про захист персональних даних" учасник повинен надати в складі пропозиції згоду (лист в довільній формі) на обробку персональних даних (із їх зазначенням) посадової особи учасника, що підписала документи пропозиції (в тому числі збирання, зберігання, поширення). В листі-згоді на обробку персональних даних мають бути зазначені: прізвище, ім`я по-батькові особи, її місце проживання, ідентифікаційний код, паспортні дані (серія, No, ким і коли виданий). Поняття формальних (несуттєвих) помилок було визначено у п.5.3.3 тендерної документації, проте під час розгляду тендерної пропозиції переможця замовником не було встановлено таких помилок. Зазначення учасником місця реєстрації, а не місця проживання не може вважатися формальною помилкою, оскільки це не є технічною помилкою чи опискою, що пов`язана з оформленням тендерної пропозиції, а є помилкою, яка впливає на зміст пропозиції у зв’язку з чим правильним є висновок про те, що наданий у складі тендерної пропозиції переможця лист - згода на обробку персональних даних ОСОБА_1, не відповідає умовам підпункту 3.1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації замовника.
Момент, з якого припиняються повноваження органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб через утворення військово-цивільної адміністрації в цьому населеному пункті
Суд: Касаційний адміністративний суд

В день набрання чинності актом Президента України про утворення військово-цивільної адміністрації населеного пункту автоматично припиняються повноваження відповідної ради, її виконавчих органів, міського голови, а також інших посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах місцевого самоврядування.
Обов’язкова умова, що необхідна для застосування до нотаріуса стягнення у вигляді анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз змісту підпункту "е" пункту 2 частини першої статті 12 Закону України "Про нотаріат" дає підстави для висновку, що законодавець для застосування до нотаріуса стягнення, визначеного цією правовою нормою визначає дві передумови, а саме: 1) неодноразове порушення нотаріусом чинного законодавства або 2) грубе порушення закону.
Обов`язковою ознакою при цьому є завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій, наявність якої має бути перевірена органом, що вирішує питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, як у випадку вчинення нотаріусом неодноразового порушення чинного законодавства, так і у разі грубого порушення закону.
Відстрочення судом надання відповіді на запит до закінчення строку дії воєнного стану в Україні має бути виправданим
Суд: Касаційний адміністративний суд

На можливість належного опрацювання запитів і надання запитуваної інформації впливають заходи, передбачені, зокрема, статтею 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", що їх вживають органи державної влади, органи місцевого самоврядування та інші розпорядники публічної інформації в умовах правового режиму воєнного стану, тому своєчасність розгляду запитів на публічну інформацію може залежати від багатьох чинників, зокрема, адресата, якому надісланий запит, режиму його роботи та наявності технічних можливостей опрацьовувати кореспонденцію (засобів комунікації, інтернету), наближення установи до місць проведення бойових дій, характеру запитуваної інформації тощо.
В листі Печерського районного суду міста Києва не зазначено конкретних причин, зумовлених введеним в Україні воєнним станом, у зв`язку з якими запит позивача на інформацію не міг бути задоволений у встановлений законом строк. Водночас відповідач відстрочив надання відповіді на запит до закінчення строку дії воєнного стану в Україні, посилаючись на рішення Ради суддів України від 25.03.2022 No11, яким судам в інтересах національної безпеки було рекомендовано тимчасово відстрочити до закінчення строку дії воєнного стану в Україні надання відповідей на запити про публічну інформацію, що надійшли з початку введення воєнного стану в України - 24 лютого 2022 року.
За таких мотивів прийнятого відповідачем рішення та зважаючи на продовження роботи Печерського районного суду міста Києва в умовах воєнного стану, змісту інформаційного запиту, який стосувався відкритої інформації щодо обрання голови цього суду, застосування відповідачем у цьому випадку інструменту відстрочки на весь час дії воєнного стану в Україні, з урахуванням загальної рекомендації судам, висловленої Радою суддів України на початку повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну, не було виправдано причинами, що об`єктивно унеможливлювали надання запитуваної інформації у встановлений законом строк або становили загрозу національній безпеці.
Юрисдикція спору щодо поновлення на роботі старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Управління Укртрансбезпеки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 No 1298 "Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" (зі змінами), старші державні інспектори Укртрансбезпеки не є державними службовцями та відносяться до 8-11 розряду Єдиної тарифної сітки.
На посаду старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Управління Укртрансбезпеки у Закарпатській області позивач конкурсу не проходив, у зв`язку з перебуванням на вказаній посаді йому не присвоювався ранг державного службовця.
Виходячи із вимог пункту 18 частини третьої статті 3 Закону України "Про державну службу України", на позивача не поширюється дія Закону No 889-VIII.
Відносини між відповідачем і позивачем, пов`язані з роботою в апараті Укртрансбезпеки на посаді старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Управління Укртрансбезпеки у Закарпатській області, за своїм змістом є трудовими, у зв`язку з чим на спір між позивачем і відповідачем щодо звільнення з вказаної посади юрисдикція адміністративного суду не поширюється.
Щодо впливу на призначення засудженому покарання, наявності/відсутності коми між основними альтернативними покараннями та додатковим покаранням
Суд: Касаційний кримінальний суд

Тлумачення санкції ч. 1 ст. 286 КК (у ред. Закону України No 2617-VIII), в якій перераховано основні альтернативні покарання у виді штрафу, виправних робіт, арешту, обмеження волі, а також вказано додаткове покарання у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, перед яким стоїть такий знак пунктуації, як кома, вказує на те, що таке додаткове покарання є обов’язковим щодо призначення будь-якого з альтернативних основних покарань, зазначених у санкції ч. 1 ст. 286 КК. Незастосування такого виду покарання є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність.
Відсутність підстав для внесення до ЄРДР за окремим порядковим номером відомостей про вчинення кожного з тих діянь, що охоплюються єдиним умислом особи, і передбачені відповідною частиною ст. 307 КК як альтернативні форми виявлення протиправного діяння
Суд: Касаційний кримінальний суд

У ст. 214 КПК не передбачено вимог про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за окремим порядковим номером відомостей про вчинення кожного з тих діянь, що охоплюються єдиним умислом особи і передбачені відповідною частиною ст. 307 КК як альтернативні форми виявлення суспільно небезпечного діяння (наприклад, протиправне придбання, зберігання з метою збуту і збут психотропної речовини в ч. 1 ст. 307 КК). За правилами кваліфікації такі діяння кваліфікуються як такі, що утворюють один склад злочину.
Суб’єкт на якого покладені зобов’язання з фінансового забезпечення помічників-консультантів народного депутата України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз приписів пункту 1 розділу І Положення No 769 у сув`язі з підпунктом 23 пункту 7 розділу ІІІ цього ж Положення дає підстави для висновку, що саме на Апарат Верховної Ради України покладені повноваження як кадрового, так і фінансового забезпечення помічників-консультантів народного депутата України, які працюють у місті Києві за строковим трудовим договором на постійній основі, і саме Апарат Верховної Ради України здійснює виплату заробітної плати та інших виплат таким помічникам-консультантам, а народні депутати України здійснюють виключно визначення кількості помічників-консультантів, з огляду на розмір загального фонду, які встановлюються для оплати праці, та розподіл (а не виплату) їх місячного фонду заробітної плати. Крім того частина шоста статті 34 Закону України "Про статус народного депутата України" не покладає на народного депутата України такого обов`язку саме з виплати заробітної плати та інших виплат помічникам-консультантам.