DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про порядок звернення податкового органу до адміністративного суду
Суд: Касаційний адміністративний суд

При зверненні до адміністративного суду податковий орган самостійно визначає порядок такого звернення: в загальному порядку або відповідно до статті 283 КАС України з метою термінового розгляду.
Про нарахування боргу (недоїмки) з ЄСВ після переведення платника податків з податковою адресою на території проведення АТО на обслуговування до податкового органу на підконтрольну Україні територію
Суд: Касаційний адміністративний суд

Закон, що встановлює тимчасове звільнення від виконання обов’язку платника єдиного внеску, не застосовується до особи, що не перебуває на податковому обліку на території населених пунктів, де проводилася АТО, за затвердженим переліком.
Про скасування наслідків незаконної податкової перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

При оскарженні податкового повідомлення-рішення платник податків не позбавлений можливості посилатися на порушення контролюючим органом законодавства щодо проведення перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність такого рішення. Протиправність призначення та проведення контролюючим органом перевірки, за наслідками якої було прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення, указує на протиправність податкового повідомлення-рішення, тому немає необхідності перевірки порушення пункту 181.1 статті 181 Податкового кодексу України як підстави для донарахування суми грошового зобов’язання.
З ВІДСТУПОМ! Про реалізацію права на апеляційне оскарження податкових повідомлень рішень в сфері оподаткування акціонером (учасником) господарського товариства, який не був учасником справи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Акціонер (учасник) господарського товариства, який відповідно до статті 293 КАС України не був учасником справи, предметом спору в якій є правомірність податкового повідомлення-рішення про визначення суми грошових (податкових) зобов'язань господарському товариству, не має права на апеляційне оскарження судового рішення, ухваленого в цій справі, якщо тільки в рішенні суд не зробив прямого висновку про його права, інтереси та обов'язки.
ПП КАС ВС  здійснила відступ від висновку, викладеного у постанові колегії суддів ПП КАС ВС від 19.02.2019 у справі No 810/4438/16 щодо права засновника (акціонера) юридичної особи на оскарження судового рішення, прийнятого за результатами розгляду позовної заяви юридичної особи про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, якщо він не брав участі у справі.
З ВІДСТУПОМ! Про надання дозволу на внесення змін до митної декларації
Суд: Касаційний адміністративний суд

До моменту завершення митного оформлення товарів, а також протягом трьох років з дня завершення їх митного оформлення декларант має право вносити зміни до митної декларації, а відмова митного органу в їх унесенні з тих підстав, що це стосується перерахунку митних платежів, є протиправною. При отриманні звернення декларанта або уповноваженої ним особи про внесення змін до митної декларації митний орган може відмовити у внесені таких змін лише в разі відсутності законних підстав для їх внесення.
ПП КАС ВС здійснила відступ від висновку, викладеного колегіями суддів ПП КАС ВС у постановах від 18.10.2019 у справі No 813/6707/14 та від 06.05.2020 у справі No 815/6006/16 пре те, що митний орган міг відмовити у внесенні змін до митної декларації на підставі того, що ці зміни стосуються перерахунку митних платежів.
З ВІДСТУПОМ! Про строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення після використання процедури адміністративного оскарження (пункт 56.19 статті 56 ПК України)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Строк звернення до суду з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень після проведення процедури адміністративного оскарження становить один місяць, що настає за днем закінчення процедури такого адміністративного оскарження.
ПП КАС ВС здійснила відступ від висновку, викладеного колегією суддів ПП КАС ВС у постанові від 03.04.2020 у справі No 2540/2576/18 про те, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.
Про установлення обґрунтованості накладення адміністративного арешту на майно платника податків у межах 96-годинного строку
Суд: Касаційний адміністративний суд

Адміністративний арешт майна є припиненим, коли з моменту прийняття рішення про накладення такого арешту минуло 96 годин, установлених для його перевірки.
Про правомірність неподання звіту про контрольовані операції, застосування до платників податків штрафних санкцій за неподання звіту про контрольовані операції
Суд: Касаційний адміністративний суд

Виключення країни з Переліку держав (територій), які відповідають критеріям, установленим підпунктом 39.2.1.2 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 статті 39 Податкового кодексу України, після здійснення платником податку протягом періоду контрольованих операцій, не є підставою для звільнення особи від обов'язку подати Звіт про контрольовані операції, здійснені в період, коли така країна перебувала в цьому Переліку, оскільки вказаний обов'язок виник у платника податку у зв'язку з учиненням у звітному періоді зазначених контрольованих операцій, які не перестають такими вважатися з настанням наведеної обставини, і мав бути виконаний за закінченням відповідного звітного року.
З ВІДСТУПОМ ! Про строк звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску після використання процедури адміністративного оскарження (досудового врегулювання спору)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Строк, протягом якого особа може звернутися до суду після застосування процедури досудового оскарження вимоги фіскального органу про сплату єдиного внеску складає три місяці з дня отримання платником рішення органу доходів і зборів вищого рівня, прийнятого за наслідками розгляду відповідної скарги.
ПП КАС ВС здійснила відступ від висновку, викладеного колегіями суддів ПП КАС ВС у постановах від 31.01.2019 у справі No 802/983/18-а, від 08.08.2019 у справі No 480/106/19, від 19.03.2020 у справі No 140/1757/19, від 28.05.2020 у справі No 200/11547/19-а, від 11.02.2021 у справі No 580/3380/19 та інших з аналогічною правовою позицією, про те, що спеціальним законодавчим актом, що визначає строки звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату єдиного внеску, є саме Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (No 2464-VI). Установлений абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону No 2464-VI строк для платника єдиного внеску, протягом якого останній може оскаржити вимогу в судовому порядку, у взаємозв'язку із положеннями ст. 122 КАС, становить десять днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Оскарження вимоги в адміністративному порядку не позбавляє платника права на судове оскарження з дотриманням строків, визначених абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону No 2464-VI.
Поширення положення закону про початок перебігу позовної давності на звернення прокурора до суду
Суд: Касаційний господарський суд

В разі пред'явлення позову особою, право якої порушене, і в разі пред'явлення позову в інтересах цієї особи іншою, уповноваженою на це особою позовна давність починає обчислюватися з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Положення закону про початок перебігу позовної давності поширюється й на звернення прокурора до суду із заявою про захист державних інтересів або інтересів територіальної громади.
Про включення до податкової застави майна, яке перебуває в іпотеці
Суд: Касаційний адміністративний суд

За відсутності доказів державної реєстрації відступлення права вимоги за іпотечним договором суд не надає оцінку правомірності дій податкового органу щодо включення до податкової застави майна, яке перебуває в іпотеці, та звільнення його з податкової застави, а вказує на відсутність обставин, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів особи.
З ВІДСТУПОМ! Про застосування до суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності санкцій / Дискреційні повноваження міністерства за наслідками розгляду подання уповноваженого органу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спеціальні санкції, передбачені у випадках порушення вимог Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" або пов'язаних з ним законів України та в разі проведення дій, які можуть зашкодити інтересам національної економічної безпеки, зокрема, у разі неповернення виручки після спливу граничного строку, встановленого Законом України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", можуть бути застосовані Мінекономрозвитку за наявності позитивного рішення суду, Міжнародного комерційного арбітражного суду чи Морської арбітражної комісії при Торгово-промисловій палаті України. Мінекономрозвитку при застосуванні таких санкцій користується альтернативою щодо прийняття владного управлінського рішення на підставі наданого уповноваженим органом подання та долучених до нього документів, а також матеріалів, що містяться в розпорядженні Міністерства. Незастосування таких санкцій можливе в разі усунення суб'єктом зовнішньоекономічної діяльності відповідних допущених порушень або надання доказів неможливості виконання рішення суду чи арбітражу.
ОП КАС ВС здійснила відступ від висновків, викладених колегіями суддів ПП КАС ВС та СП КАС ВС:
 - у постановах від 27.02.2018 у справі No 804/6382/16 та від 12.06.2019 у справі No 804/14825/14 про те, що наявність рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду про задоволення позову про стягнення з постачальника заборгованості свідчить про відсутність в діях позивача порушень ст. 1 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті"; 
- у постановах від 02.10.2019 у справі No 820/1214/17 та від 24.09.2019 у справі No 826/16391/14, про те, що виявивши порушення вимог законодавства суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності, органи доходів і зборів мають право звертатись із поданням про застосування спеціальних санкцій. У свою чергу, Мінекономрозвитку, отримавши відповідне подання, яке відповідає вимогам Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність", не має підстав для його не розгляду чи відхилення.
Початок перебігу позовної давності у правовідносинах, де суб'єктом прав є держава
Суд: Касаційний господарський суд

Визначаючи початок перебігу позовної давності у спорі, слід враховувати, коли про порушене право дізналася або могла дізнатися саме держава в особі уповноваженого органу, а не конкретний позивач або прокурор.
Сплив позовної давності є підставою для відмови у позові за наявності аргументів для витребування майна від добросовісного набувача
Суд: Касаційний господарський суд

До позовних вимог про витребування майна на підставі статей 387, 388 ЦК України застосовується загальна позовна давність у три роки. При цьому за наявності правових підстав для витребування майна від добросовісного набувача відповідно до статей 387, 388 ЦК України мають застосовуватися положення статті 267 цього Кодексу, згідно з якими сплив позовної давності є підставою для відмови у позові.
Про право на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції у справі за зверненням органів доходів і зборів в касаційному порядку
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції у справі за зверненням органів доходів і зборів в касаційному порядку виникає за умови ухвалення постанови судом апеляційної інстанції.
Позовна давність не поширюється на вимоги про так зване триваюче правопорушення
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом статей 268, 391 ЦК України позовна давність не може поширюватися на вимоги про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпоряджання своїм майном, оскільки в такому разі йдеться про так зване триваюче правопорушення, а тому власник може пред'явити такий позов у будь-який час незалежно від того, коли почалося порушення його прав.
Положення пункту 4 частини першої статті 268 ЦК України (в редакції до 15.01.2012) не поширюються на позови прокуратури щодо оскарження незаконних правових актів державних органів, якими порушено право власності чи інше речове право
Суд: Касаційний господарський суд

Оскільки держава зобов'язана забезпечити належне правове регулювання відносин і відповідальна за прийняті її органами незаконні правові акти, їх скасування не повинне ставити під сумнів стабільність цивільного обороту, яка покликана підтримувати норми про позовну давність, тому, на відміну від інших учасників цивільних правовідносин, держава несе ризик спливу позовної давності на оскарження незаконних правових актів державних органів, якими порушено право власності чи інше речове право.
З огляду на статус держави та її органів як суб'єктів владних повноважень положення пункту 4 частини першої статті 268 ЦК України (в редакції, що діяла до 15.01.2012) не поширюються на позови прокуратури, подані від імені держави з метою захисту права державної власності або іншого речового права держави, порушеного незаконними правовими актами органу державної влади. На такі позови поширюється положення статті 257 ЦК України щодо загальної позовної давності.
Початок перебігу позовної давності у справі про стягнення вартості товару за договором відповідального зберігання, інфляційних втрат і трьох процентів річних
Суд: Касаційний господарський суд

Початок перебігу позовної давності у справі про стягнення вартості товару за договором відповідального зберігання, інфляційних втрат і трьох процентів річних пов'язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (стаття 261 ЦК України). За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.
Початок перебігу позовної давності у правовідносинах щодо зобов'язання повернути майно, передане на зберігання за договором
Суд: Касаційний господарський суд

Початок перебігу позовної давності у правовідносинах щодо зобов'язання повернути майно, передане на зберігання за договором, відповідно до статей 256, 257, 261 ЦК України пов'язується із закінченням строку зберігання майна за договором.
Сільська, селищна, міська рада є автоматично в силу закону особою, яка управляє такою спадщиною за місцезнаходженням земельної ділянки, без додаткового укладення договору на управління спадщиною

У разі відсутності спадкоємців або виконавця заповіту особою, яка управляє спадщиною, до складу якої входить земельна ділянка, є сільська, селищна, міська рада за місцезнаходженням такої земельної ділянки. Таким чином, відповідна сільська, селищна, міська рада є автоматично в силу закону особою, яка управляє такою спадщиною за місцезнаходженням такої земельної ділянки, без додаткового укладення договору на управління спадщиною. При цьому в даному випадку не має значення, знаходиться дана земельна ділянка в межах населеного пункту чи за його межами, головне, що на території відповідної ради.
Щодо неможливості зміни порядку обрахування початку перебігу позовної давності залежно від будь-яких обставин
Суд: Касаційний господарський суд

Частина перша статті 261 ЦК України не встановлює можливості зміни порядку обрахування початку перебігу позовної давності залежно від будь-яких обставин, зокрема у зв’язку з визнанням недійсним правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог. Подібна зміна початку перебігу позовної давності породжує режим юридичної невизначеності стосовно строку від моменту виникнення боргу до укладення правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог.
Перебіг позовної давності за вимогами про визнання недійсним правочину
Суд: Касаційний господарський суд

Перебіг позовної давності за вимогами про визнання недійсним правочину починається за загальними правилами, визначеними у частині першій статті 261 ЦК України, тобто від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про вчинення цього правочину.
Погодження орендарем та орендодавцем у договорі права останнього в односторонньому порядку змінювати розмір щорічної орендної плати

Якщо орендар та орендодавець у договорі погодили право останнього в односторонньому порядку змінювати розмір щорічної орендної плати (наприклад, у випадку проведення щорічної індексації нормативної грошової оцінки землі, внесення інших змін на підставі вимог діючого законодавства, в разі будь-яких змін міською радою розмірів орендної плати та нормативної грошової оцінки), в такому разі вимога про стягнення орендної плати підлягає задоволенню.
Початок перебігу позовної давності для юридичної особи (суб'єкта підприємницької діяльності) як сторони правочину
Суд: Касаційний господарський суд

Для юридичної особи (суб'єкта підприємницької діяльності) як сторони правочину (договору) днем початку перебігу позовної давності слід вважати день вчинення правочину (укладання договору), оскільки він збігається з днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права.
Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" спеціальних норм про позовну давність не встановлено
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом статті 92 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. У випадках, встановлених законом, юридична особа може набувати цивільних прав та обов'язків і здійснювати їх через своїх учасників. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.
Відтак, оскільки дії органу або особи, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, у відносинах із третіми особами розглядаються як дії самої юридичної особи, то для юридичної особи як сторони правочину (договору) днем початку перебігу строку позовної давності слід вважати день вчинення правочину (укладання договору), оскільки він збігається із днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права.
Відповідно до частини сьомої статті 261 ЦК України винятки з правил, встановлених частинами першою та другою цієї статті, можуть бути встановлені законом.
Водночас Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" спеціальних норм про позовну давність, у тому числі для звернення до суду арбітражного керуючого із заявою про визнання недійсними угод боржника, не встановлено.
Отже, висновок про те, що днем початку перебігу позовної давності є день, коли саме арбітражний керуючий у справі про банкрутство дізнався про оспорювані правочини, є помилковим.
Перебіг позовної давності обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу
Суд: Касаційний господарський суд

Перебіг позовної давності у справі про стягнення заборгованості за кредитом, відсотками, комісіями, а також втрат від інфляції за кредитом і відсотками стосовно кожного платежу починається після невиконання чи неналежного виконання (зокрема, прострочення виконання) відповідачем обов'язку з внесення чергового платежу й обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу.
Оскільки договір встановлює окремі зобов'язання, які деталізують обов'язок відповідача повернути борг частинами, то незалежно від визначення у договорі строку кредитування право банку вважається порушеним з моменту недотримання боржником строку погашення кожного чергового платежу.
У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором (прострочення боржника), відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України кредитодавець до спливу визначеного договором строку кредитування має право заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини кредиту, що залишилася, і нарахованих згідно зі статтею 1048 ЦК України, але не сплачених до моменту звернення кредитодавця до суду процентів, а також попередніх невнесених до такого моменту платежів у межах позовної давності щодо кожного з цих платежів. Невнесені до моменту звернення кредитора до суду періодичні платежі підлягають стягненню у межах позовної давності, перебіг якої визначається за кожним з платежів окремо залежно від настання терміну сплати кожного з цих платежів.
Перебіг 3-річного строку позовної давності за вимогою про оплату робіт 
Суд: Касаційний господарський суд

Право пред'явити вимогу про виконання зобов'язання з оплати виконаної роботи виникає з наступного дня після прийняття робіт за кожен місяць окремо, а отже, враховуючи приписи абзацу другого частини п'ятої статті 261 ЦК України і частини першої статті 854 ЦК України, перебіг трирічного строку позовної давності за вимогою про оплату виконаних робіт за вересень 2005 року (місяць їх остаточної здачі) розпочався 01.10.2005 та, відповідно, закінчився 30.09.2008.
Переривання перебігу позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідач, підписавши акт звірки взаєморозрахунків, фактично визнав наявність у нього перед позивачем боргу з оплати поставленого товару, у зв'язку з чим перебіг позовної давності за заборгованістю відповідача перед позивачем почався заново.
Переривання перебігу позовної давності може відбуватися лише в межах позовної давності
Суд: Касаційний господарський суд

При дослідженні обставин, пов'язаних із вчиненням зобов'язаною особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку, господарському суду необхідно у кожному випадку встановлювати, коли конкретно вчинені боржником відповідні дії, маючи на увазі, що переривання перебігу позовної давності може відбуватися лише в межах позовної давності, а не після її спливу.
До дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов'язку, можуть, з урахуванням конкретних обставин справи, належати: визнання пред'явленої претензії; зміна договору, з якої вбачається, що боржник визнає існування боргу, а так само прохання боржника про таку зміну договору; письмове прохання відстрочити сплату боргу; підписання уповноваженою на це посадовою особою боржника разом з кредитором акта звірки взаєморозрахунків, який підтверджує наявність заборгованості в сумі, щодо якої виник спір; письмове звернення боржника до кредитора щодо гарантування сплати суми боргу; часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій.
Дії про визнання лише певної частини боргу не можуть бути підставою для переривання перебігу позовної давності стосовно інших (невизнаних) частин платежу
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо виконання зобов`язання передбачалося частинами або у вигляді періодичних платежів і боржник вчинив дії, що свідчать про визнання лише певної частини (чи періодичного платежу), то такі дії не можуть бути підставою для переривання перебігу позовної давності стосовно інших (невизнаних) частин платежу.
Вчинення боржником дій з виконання зобов`язання вважається таким, що перериває перебіг позовної давності, лише за умови, коли такі дії здійснено уповноваженою на це особою, яка представляє боржника у відносинах з кредитором у силу закону, на підставі установчих документів або довіреності.
Бездіяльність боржника (наприклад, неоспорювання ним безспірного списання коштів, якщо така можливість допускається за законом або договором) не свідчить про переривання перебігу позовної давності, оскільки таке переривання можливе лише шляхом вчинення дій.
Визнання боржником основного боргу, в тому числі і його сплата, саме по собі не є доказом визнання ним також і додаткових вимог кредитора (зокрема, неустойки, процентів за користування коштами), а так само й вимог щодо відшкодування збитків і, відтак, не може вважатися перериванням перебігу позовної давності за зазначеними вимогами.
Визнання боржником свого боргу після спливу позовної давності не свідчить про переривання перебігу такої давності.