DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Висунення додаткового обвинувачення, початок провадження щодо юридичної особи під час судового розгляду
Суд: Касаційний кримінальний суд

Прокурор має право звернутися до суду з вмотивованим клопотанням про розгляд додаткового обвинувачення в одному провадженні з первісним обвинуваченням, якщо під час судового розгляду стане відомо про можливе вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, обвинувачення щодо якого не висувалося, і яке тісно зв’язане з первісним обвинуваченням, а їх окремий розгляд вбачається неможливим. Якщо суд ухвалить рішення про задоволення такого клопотання, то судовий розгляд слід відкласти на строк, необхідний для підготовки до захисту від додаткового обвинувачення. Після закінчення строку, встановленого судом, судове провадження повинно розпочатися з підготовчого судового засідання.
Можливість сторони, яка здійснює допит, або суду, ставити уточнюючі запитання після допиту особи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо особа, яку допитують під час судового розгляду, відхиляється від обставин, що мають значення для кримінального провадження, то сторона, яка здійснює допит, або суд можуть поставити їй уточнюючі питання. Сторона, яка здійснює допит, а також головуючий (суддя судової колегії) мають право ставити уточнюючі запитання після допиту особи.
Видалення недостовірних відомостей щодо адвоката з офіційного веб-сайту володільцем/розпорядником персональних даних 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Для обрання належного і достатнього способу захисту порушених прав позивача (видалення інформації з профайлу на офіційному веб-сайті, яка не відповідає достовірній щодо статусу адвоката) варто проаналізувати приписи статті 17 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" у сув`язі зі статтею 15 Законом України "Про захист персональних даних", в якій врегульовано підстави видалення або знищення персональних даних. З аналізу наведених правових норм висновується, що у разі відображення у персональних даних особи недостовірних відомостей, які впливають, зокрема, на її ділову репутацію така інформація підлягає видаленню володільцем/розпорядником персональних даних на підставі набрання законної сили рішенням суду щодо видалення або знищення персональних даних.
Юридичний факт, з якого військовослужбовець вважається таким, що закінчив проходження військової служби
Суд: Касаційний адміністративний суд

Закінченням проходження військової служби є день виключення військовослужбовця зі списків особового складу військової частини (військового навчального закладу, установи тощо), про що приймається наказ. Тобто, до моменту прийняття наказу про виключення військовослужбовця зі списків особового складу військової частини, останній вважається таким, що проходить військову службу.
Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі No  810/2184/16.
Повернення боржникові суми стягнутого виконавчого збору у разі закінчення виконавчого провадження у зв`язку із скасуванням рішення, що підлягало виконанню
Суд: Касаційний адміністративний суд

Згідно з частиною п`ятою статті статті 28 Закону No 606-XIV у разі закінчення  виконавчого провадження у зв`язку із скасуванням рішення, що підлягало виконанню на основі виконавчого документа, виконавчий збір не стягується, а стягнутий виконавчий збір повертається боржникові. Тобто, поверненню боржникові підлягає тільки сума виконавчого збору, стягнута на підставі рішення, що підлягало виконанню на основі виконавчого документа, яке в подальшому було скасоване.
Про правомірність наявності камер відеоспостереження у виправних установах (не є порушенням права особи на приватне життя)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право на приватне життя не є абсолютним та у визначених законом випадках може бути обмежене державою. Однак, будь-яке втручання держави має бути виправданим, здійснюватися згідно із чинним законодавством, повинно бути необхідним у за для захисту інтересів національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Встановлення камер є одним із видів вказаних обмежень і передбачене законодавством України, а саме - статтею 103 КВК України, пунктом 1 розділу XXIII Правил No2823/5. Із аналізу приписів КВК України, Порядку No 2025/5 та Правил No2823/5, вбачається, що спірне відеоспостереження здійснюється з метою запобігання втечам та іншим кримінальним правопорушенням, порушенням режиму, встановленого законом, а також для отримання необхідної інформації про поведінку ув`язнених. Вказані правові норми спрямовані на дотримання порядку у виправних установах, що сприяє застосуванню відповідних заходів безпеки - як персоналу установ, так і самих ув`язнених.
Правовий режим стягнутих коштів у виконавчому провадженні як таких, що підлягають поверненню, не ставиться у залежність від повідомлення боржником виконавчий орган про існування обставин, що впливали на здійснення такого стягнення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оскарження дій державного виконавця та постанов прийнятих в межах виконавчого провадження є правом, а не обов`язком сторони виконавчого провадження. Сам факт стягнення суми штрафу в період дії ухвали суду про зупинення виконання постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, у зв`язку з не доведенням до відома державного виконавця інформації про наявність такої ухвали, а також сам факт відсутності оскарження дій державного виконавця з боку учасників виконавчого провадження не змінює правовий режим стягнутих коштів як таких, що підлягають поверненню.
Можливість продовження судом проголошувати вирок, після переривання в ході такого проголошення з незалежних від суду причин відеоконференцзв’язку з однією зі сторін чи учасників провадження 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо після виходу з нарадчої кімнати суд почав проголошувати вирок, однак під час проголошення перервався відеоконференцзв’язок з однією зі сторін чи з одним із учасників кримінального провадження з причин, що не залежали від суду, то продовження судом проголошувати вирок не є порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.
Умови проведення процедури відкритих торгів відповідно до норм частини третьої статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особливість проведення процедури відкритих торгів відповідно до норм частини третьої статті 10 Закону No 922-VIII зумовлена перевищенням мінімальної очікуваної вартості закупівлі, що полягає насамперед у тому, що для закупівель, очікувана вартість яких перевищує суму, еквівалентну 133 тис. євро при закупівлі товарів і послуг і 5 150 тис. євро при закупівлі робіт, проводиться відкритий тендер, який передбачає обов`язкове додаткове оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі англійською мовою в електронній системі закупівель, проведення перевірки кваліфікації учасників і технічних характеристик, а потім оцінки поданих пропозицій шляхом проведення аукціону. При цьому курс євро визначається згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі.
Порядок розгляду тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз приписів частини третьої статті 10, частини третьої статті 31 у сув`язі з частиною дванадцятою статті 29 Закону No 922-VIII свідчить, що замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації до проведення оцінки тендерних пропозицій. Частиною першою статті 29 Закону No 922-VIII визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично. З наведеного висновується, що замовник, оголошуючи про проведення відкритих торгів відповідно до частини третьої статті 10 Закону No 922-VIII, перевіряє відповідність тендерних пропозицій вимогам тендерної документації до проведення аукціону.
Порядок визнання певних дій зловживаннями процесуальними правами
Суд: Касаційний адміністративний суд

Перелік дій, які підпадають під ознаки зловживання процесуальними правами, закріплений нормою частини 2 статті 45 КАС України, проте, за будь-яких умов, визнання певних дій зловживанням процесуальними правами здійснює виключно суд, керуючись власним розсудом та виходячи з конкретних обставин справи.
Необхідність залучення у якості третьої особи переможця конкурсу закупівлі у справах, предметом оскарження яких є висновок Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Правовий статус та порядок вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, врегульований КАС України. При цьому, участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення. Правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав. Виконання спірного висновку Держаудитслужби має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише для позивача (Замовника), але і для юридичної особи, яка на час проведення відповідачем моніторингу та прийняття висновку була переможцем конкурсу закупівлі та з якою укладено договір про закупівлю, що свідчить про необхідність залучення переможця процедур закупівель, з яким укладено договір, до участі у судовій справі у якості третьої особи. 
Подібну правову позицію було висловлено в постановах Верховного Суду від 16 квітня 2020 року у справі No480/496/19, від 09 вересня 2021 року у справі No 240/9602/19, від 18 квітня 2022 року у справі No460/8484/20, від 06 жовтня 2022 року у справі No280/8717/20, від 03 листопада 2022 року у справі No 320/13774/20.
Щодо відсутності у суду обов’язку направляти стороні захисту копію судового рішення (ч. 7 ст. 376 КПК), з урахуванням присутності особи у судовому засіданні, і можливості отримати судове рішення після проголошення повного тексту (ч. 6 ст. 376 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо у судовому засіданні під час оголошення резолютивної частини рішення була присутня сторона захисту, однак у день проголошення повного тексту цього рішення ця сторона не з’явилася, не будучи позбавленою можливості отримати судове рішення після проголошення його повного тексту у порядку ч. 6 ст. 376 КПК, то суд не зобов’язаний направляти стороні захисту копію судового рішення у порядку ч. 7 ст. 376 КПК.
Щодо порядку відібрання біологічних зразків у особи для проведення експертизи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Верховний Суд зазначив, що зразки, отримані для експертизи, не є доказами у кримінальній справі, проте несуть в собі інформацію, що має доказове значення. Така інформація стає доступною і може бути застосована в доведенні по кримінальному провадженню лише в результаті проведення експертизи. Саме тому зразки для порівняльного дослідження мають особливий процесуальний статус, являють собою матеріал для отримання нового або перевірки вже наявного доказу. Зразки, отримані для проведення експертизи, самі по собі не встановлюють обставин, що входять до предмета доказування, вони потрібні для порівняльного дослідження під час експертизи. 
Отримання зразків для експертизи повинно здійснюватися з дотриманням таких вимог: забезпечення прав і свобод людини; одержання зразків належною особою у передбаченому порядку; забезпечення безсумнівності походження зразків від конкретного об'єкта, їх достовірності; правильне документування ходу і результатів слідчої дії. Після отримання зразків слід скласти протокол. 
Матеріали провадження свідчать, що порядок отримання біологічних зразків був дотриманий, а тому доводи захисника в цій частині є безпідставним.
Критерії, що підлягають перевірці при вирішенні питання про відвід судді
Суд: Касаційний господарський суд

Вирішуючи питання про відвід судді (складу суду), необхідно перевірити додержання як об’єктивного, так і суб’єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об’єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника стосовно недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб’єктивний критерій).
Суб’єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, ставиться під сумнів його (їх) безсторонність. За висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб’єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.
Щодо об’єктивного критерію, то окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім у певній справі, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об’єктивно обґрунтованими.
Водночас, надаючи оцінку об’єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов’язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці і зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялися суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.
При об’єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.
Обставини, які не можуть бути підставою для відводу судді
Суд: Касаційний господарський суд

Частиною четвертою статті 35 ГПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
При цьому внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без певних доказів чи інформації на їх підтвердження не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості суддів.
Важлива умова преюдиційності фактів для рішень господарських судів
Суд: Касаційний господарський суд

Для рішень господарських судів важливою умовою преюдиціальності фактів, що містяться в них, є суб’єктний склад спору. Отже, преюдиціальне значення мають лише рішення у справі, в якій беруть участь ті особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
Обставини справи, які набувають / не набувають властивостей преюдиціальності
Суд: Касаційний господарський суд

Преюдицію утворюють лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що відображується в мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивостей преюдиціальності.
Спростування преюдиційних обставин
Суд: Касаційний господарський суд

Звільнення від доказування, навіть у разі наявності преюдиційних обставин, встановлених у рішенні суду, не може мати абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні. 
Господарські суди не повинні сприймати як обов’язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях у інших господарських справах. Для спростування преюдиційних обставин, передбачених статтею 75 ГПК України, учасник господарського процесу, який ці обставини заперечує, повинен подати суду належні та допустимі докази. Такі докази повинні бути оцінені судом, що розглядає справу, в загальному порядку за правилами, встановленими ГПК України. 
Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої господарської справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу.
Про відмінність понять "неналежні докази" і "недопустимі докази"
Суд: Касаційний господарський суд

За приписами статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно із частинами першою та другою статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. 
Недопустимі докази — це докази, які отримані внаслідок порушення закону. Відповідно, тягар доведення недопустимості доказу лежить на особі, яка наполягає на тому, що судом використано недопустимий доказ. 
Отже, неналежні докази та недопустимі докази — це різні поняття.
Щодо відмови у відкритті провадження, судовий розгляд якого здійснювався у порядку ч. 3 ст. 349 КПК, апеляційним судом, який розглядав справу на підставі розпорядження Голови ВС про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану
Суд: Касаційний кримінальний суд

Постановлення суддею апеляційного суду, який розглядав справу на підставі розпорядження Голови Верховного Суду про зміну територіальної підсудності в умовах воєнного стану, ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження, судовий розгляд якого здійснювався у порядку ч. 3 ст. 349 КПК, а апелянт оскаржував фактичні обставини справи після того, як попередній суд до зміни підсудності відкрив апеляційне провадження, не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Питання про відкриття чи відмову у відкритті провадження вирішується суддею одноособово без проведення судового засідання. Повідомлення сторін кримінального провадження про час та дату судового засідання кримінальним процесуальним законодавством не передбачено.
Щодо постановлення апеляційним судом одночасно двох процесуальних рішень, які пов’язані між собою, втім є взаємовиключними
Суд: Касаційний кримінальний суд

Апеляційний суд за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції має право вчинити лише одну з дій, передбачену ч. 1 ст. 407 КПК. Ухвалення апеляційним судом за результатами розгляду одного обвинувального вироку двох рішень, одним з яких скасовано вирок суду першої інстанції, а іншим – залишено його без зміни, не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Про відшкодування стороні витрат, пов'язаних із прибуттям до суду
Суд: Касаційний господарський суд

Сторона, яка не є суб’єктом владних повноважень і на користь якої ухвалене судове рішення, має право на компенсацію здійснених нею та підтверджених документально витрат, пов’язаних з прибуттям до суду, які не можуть перевищувати обмеження, встановлені законодавством, зокрема постановою КМУ від 02.02.2011 No 98 та Інструкцією про службові відрядження в межах України та за кордон, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 13.03.1998 No 59.
Вирішуючи питання про відшкодування стороні витрат, пов’язаних з прибуттям до суду, необхідно виходити з конкретних обставин справи, зважаючи на вид транспорту, яким скористалася особа, та документи, подані нею на підтвердження здійснення цих витрат. Якщо на підтвердження здійснених стороною витрат, пов’язаних з прибуттям до суду, подано документи щодо проїзду транспортом загального користування, то такі витрати повинні бути відшкодовані у розмірі вартості квитка, з урахуванням обмежень, встановлених чинним законодавством. Такі витрати також можуть бути відшкодовані у розмірі витрат на пально-мастильні матеріали, з урахуванням встановлених норм за 1 кілометр пробігу, якщо вони підтверджені документально.
Неможливість прийняття апеляційним судом двох ухвал про зарахування різних періодів попереднього ув’язнення у строк відбування покарання у виді позбавлення волі
Суд: Касаційний кримінальний суд

Питання, що випливають з розгляду справи, у тому числі й щодо зарахування строку попереднього ув’язнення у строк покарання, мають вирішуватися апеляційним судом при постановленні ухвали. Прийняття апеляційним судом двох ухвал про зарахування різних періодів попереднього ув’язнення у строк відбування покарання у виді позбавлення волі не відповідає вимогам КПК.
Заборона вчинення реєстраційних дій шляхом зупинення дії відповідного наказу у спорі про його оскарження не допускається
Суд: Касаційний господарський суд

У спорі про скасування наказу Міністерства юстиції України, виданого за наслідками розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України щодо реєстраційної дії (відмови у її вчиненні) відповідно як до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань", так і до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", вжиття такого заходу забезпечення позову як зупинення дії наказу Міністерства юстиції України не допускається, оскільки цей захід не належить до вичерпного переліку видів заходів забезпечення позову згідно із частиною першою статті 137 ГПК України, а також прямо не передбачений ні процесуальним законом, ні іншим законом України (міжнародним договором, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України), як цього вимагають положення пункту 10 частини першої статті 137 ГПК України. 
У спорі про скасування наказу Міністерства юстиції України не допускається вжиття судом заходу забезпечення позову з таким формулюванням: "заборона вчинення реєстраційних дій шляхом зупинення дії відповідного наказу".
Дії суду в разі надходження заяви (клопотання) про "доповнення" або "уточнення", або  заявлення "додаткових" позовних вимог
Суд: Касаційний господарський суд

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог  тощо.
Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) він з огляду на її зміст, а також зміст раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об’єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.
Про неприпустимість застосування судом спрощених підходів у поєднанні зі зміною кримінально-правової оцінки дій неосудної особи, без дослідження доказів у провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Судовий розгляд клопотання сторони обвинувачення про застосування до особи примусових заходів медичного характеру лише на підставі позиції законного представника та захисника особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння у стані неосудності, які не заперечували фактичні обставини та погодилися із недоцільністю їх повного дослідження, є фактичним розглядом цього клопотання у спрощеному порядку, що може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.