DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про визначення розміру прожиткового мінімуму для визначення розміру суддівської винагороди
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законом України "Про судоустрій і статус суддів" закріплено, що для визначення розміру суддівської винагороди до уваги може братися лише прожитковий мінімум для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.
Cуддівська винагорода не може обчислюватися із застосуванням величини, відмінної від тієї, що визначена Законом України "Про судоустрій і статус суддів".
Зміна Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" складової для визначення базового розміру посадового окладу судді, є порушенням гарантії незалежності суддів.
Про умови призначення додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Питання щодо наявності або відсутності підстав для призначення особі додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю відповідно до статті 49 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", може бути вирішено після виникнення у заявника права на державну пенсію.
Для призначення додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю пенсіонер повинен особисто звернутись до органу, що призначає пенсію із заявою відповідного зразка про призначення пенсії, а у разі зміни місця проживання також надати заяву на запит пенсійної справи.
Наслідки відкриття спадкової справи нотаріусом за заявою, поданою з порушенням строку, та можливість зупинення перебігу строку для прийняття спадщини
Суд: Касаційний цивільний суд

Факт відкриття спадкової справи нотаріусом за заявою, поданою з порушенням строку, не може свідчити про прийняття особою спадщини, оскільки повноваження щодо поновлення строку для прийняття спадщини надані виключно суду. Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України не передбачає допустимості існування такої конструкції, як "зупинення перебігу строку для прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо тривалості строку для прийняття спадщини.
Про застосування строку давності у спорах, що пов’язані з перерахунком пенсії за вислугу років

За змістом положення статті 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" строк давності не застосовується лише до вимог щодо перерахунку пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та щодо нарахованих пенсій, в спірних же правовідносинах суми пенсії не були нараховані пенсійним органом та відсутня зміна розміру грошового забезпечення, оскільки нормами постанови Кабінету Міністрів України від 23.04.2012 No 355 "Про збільшення розмірів пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" встановлено лише граничний розмір підвищення до пенсії.
Про відсутність  підстав для врахування доплати за службу в нічний час при обчисленні пенсії колишніх працівників чергових частин органів внутрішніх справ
Суд: Касаційний адміністративний суд

Доплата за службу в нічний час не є складовою грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія колишніх працівників чергових частин органів внутрішніх справ.
Про право учасника ліквідації ядерних аварій на призначення пенсії зі зниженням пенсійного віку відповідно до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи"  
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавством не передбачено переліку документів, які повинна подати особа, яка є учасником ліквідації ядерних аварій для підтвердження особливого статусу, що надає їй право на призначення пенсії відповідно до норм статті 55 Закону України від 28.02.1991 No 796-XII "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".
З часу набрання чинності Законом України від 21.04.2016 No 1339-VIII "Про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" щодо усунення дискримінаційного ставлення до громадян, які брали участь у ліквідації наслідків інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях та військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї" Пенсійний фонд України не врегулював питання щодо документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсій на підставі статті 55 Закону 796-XII.
Відсутність механізму реалізації права, передбаченого законом, зокрема, щодо переліку документів, необхідних для призначення пенсії, не може бути підставою для позбавлення чи обмеження цього права.
Аналіз положень пункту 3 частини першої статті 9, частини четвертої статті 14  Закону України від 28.02.1991 No 796-XII "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", пунктів 1, 4 Порядку віднесення громадян із числа тих, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї або постраждали за інших обставин від радіаційного опромінення не з власної вини, до відповідних категорій осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.12.1992 No 674, дає підстави для висновку, що особа, яка брала участь у ліквідації ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, прирівнюється за правовим статусом до учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС відповідної категорії, а отже має рівні права та пільги, якщо інше не встановлено законом.
Про притягнення до відповідальності суб’єкта господарювання за невиконання рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у строки, встановлені відповідним рішенням
Суд: Касаційний адміністративний суд

Рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) є обов`язковими для виконання усіма суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг; рішення НКРЕКП, які не є регуляторними актами, за загальним правилом, набирають чинності з дати їх прийняття, крім випадків, якщо більш пізній строк не встановлено у самому рішенні; невиконання рішення Регулятора у встановлений строк є підставою для проведення позапланової перевірки ліцензіата; у разі, якщо за результатом проведеної перевірки буде підтверджено невиконання або несвоєчасне виконання рішення НКРЕКП на ліцензіата накладається штрафна санкція у розмірі, встановленому законом.
При цьому положення абзацу другого частини сьомої статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" у сукупності з підпунктом 5 пункту 3.2. глави 3 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 22 березня 2017 року No 308, необхідно розуміти так, що у разі, якщо у рішенні НКРЕКП встановлено певний строк виконання вимог щодо усунення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, то невиконання таких вимог у визначений у постанові строк є підставою для притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності, проте це не звільняє суб`єкта господарювання від обов`язку виконати вимоги рішення НКРЕКП, для чого Регулятор може встановити новий строк для усунення відповідних порушень.
Про підставу для визнання свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації недійсним
Суд: Касаційний адміністративний суд

У разі реформування друкованого засобу масової інформації (ДЗМІ) і виходу органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації, заяву про перереєстрацію такого друкованого ЗМІ до органу державної реєстрації подає правонаступник ДЗМІ, яка повинна відповідати вимогам статті 12 Закону України "Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні".
Підставою для визнання свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації недійсним є факт неподання засновником (співзасновниками) друкованого засобу масової інформації у встановлені чинним законодавством строки заяви про перереєстрацію відповідного друкованого засобу масової інформації.
У разі, навіть якщо така заява була подана, однак в подальшому залишена без розгляду, у суб`єкта владних повноважень виникає право на визнання свідоцтва про державну реєстрацію недійсним.
Про обов’язок Міністерства юстиції України обґрунтувати підстави застосування такого заходу стягнення як блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав речових прав на нерухоме майно
Суд: Касаційний адміністративний суд

Стаття 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не визначає мінімальних та максимальних строків застосування заходу стягнення у вигляді блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав. Проте застосування певного виду стягнення повинно відповідати загальним принципам законності, справедливості, індивідуальності, пропорційності. Тому, визначаючи вид стягнення та встановлюючи державному реєстратору строк обмеження у доступі до Державного реєстру прав, Міністерство юстиції України повинно врахувати характер порушення, його систематичність, сукупність з іншими порушеннями, наявність/відсутність негативних наслідків з відображенням цих обставин у спірному наказі про застосування заходу стягнення.
Про окремі підстави для звернення органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Аналіз норм абзацу сімнадцятого частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" вказує на наявність трьох окремих і самостійних підстав для звернення відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: 1) систематичне (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю; 2) невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил; 3) в інших випадках, визначених цим Законом.
Беручи до уваги конструкцію зазначених норм і застосовану законодавцем нормопроєктувальну техніку, а також лінгвістично - синтаксичну побудову тексту вказаної частини статті закону, наведене у ній формулювання "...систематичне (два і більше разів підряд)..." слід відносити до першої частини речення, у якій іде мова про перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Невиконання ж вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, зокрема, порушень вимог будівельних норм і правил, є достатньою і самостійною умовою для звернення відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, незалежно від обставин щодо системності (повторності) такого невиконання.
Про сукупність ознак, які необхідні для віднесення акта суб’єкта владних повноважень до регуляторного
Суд: Касаційний адміністративний суд

Для віднесення акта до регуляторного не достатньо, щоб він був прийнятий регуляторним органом; акт може бути віднесено до регуляторних лише за умови, що він відповідає усім ознакам, визначеним у статті 1 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", у сукупності, а саме: 1) якщо стосується невизначеного кола осіб; 2) встановлює, змінює або скасовує норми права щодо регулювання господарських відносин, адміністративних відносин між регуляторним органам або іншим органам державної влади та суб`єктами господарювання; 3) приймається на невизначений строк та застосовується неодноразово. Відсутність хоча б однієї з цих ознак унеможливлює віднесення відповідного акта суб`єкта владних повноважень до регуляторного.
Про оскарження абзацу першого пункту 9.11 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті щодо визначення кола осіб, які мають право доставляти або надсилати до банків постанови про зняття арешту з коштів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спірні положення абзацу першого пункту 9.11 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті не визначають порядку і способу виконання судових рішень, а лише встановлюють порядок доставки/надіслання таких судових рішень для їх подальшого виконання.
Їх прийняття обумовлено уникненням ситуацій надсилання до банків постанов про арешт коштів органами (особами), які не мають повноважень на такі дії, підроблення або заміни документів виконавчого провадження, які є обов`язковими, безпідставної відмови банків приймати до виконання такі документи.
Отже, спірні положення абзацу першого пункту 9.11 Інструкції не порушують принципу рівності сторін кримінального провадження і не звужують визначені статтею 131-2 Конституції України та статтею 20 Закону "Про адвокатуру та  адвокатську діяльність" професійні права адвоката.
Про оскарження Постанови КМУ No 519, якою встановлено підставу для відмови надрокористувачу в продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами в разі наявності у нього заборгованості зі сплати рентної плати 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Положеннями актів вищої юридичної сили, а саме: Кодексом України про надра, Законом України "Про нафту і газ", Законом України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", передбачений вичерпний перелік підстав, за яких Держгеонадра може відмовити в продовженні строків дії спеціальних дозволів на користування надрами і такі підстави можуть встановлюватись виключно законами України. Постанова Кабінету Міністрів України від 04 липня 2017 року No 519 "Про внесення змін до Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами" є підзаконним нормативно-правовим актом, а отже не може встановлювати нові, відмінні від визначених законами підстав для відмови в продовженні строку дії спеціального дозволу.
Про зловживання процесуальними правами у випадку подання двох однакових за змістом позовів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Подання двох однакових за змістом позовів породжує обґрунтовані сумніви у добросовісності позивача, за змістом статті 45 КАС України такі дії відповідають поняттю зловживання процесуальними правами, відтак дискредитує дії позивача в цілому - як щодо другого, так і щодо першого позову.
Зловживання процесуальними правами є несумісним з правом на доступ до суду і в разі встановлення таких зловживань відповідна заява підлягає залишенню без розгляду.
Про мету введення законодавцем правового терміну категорія складності об'єкта будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавцем було введено такий термін як категорія складності, зокрема, з метою визначення кількості стадій проектування об`єкту, визначення необхідності проведення експертизи проектної документації та обсягу процедур, які необхідно пройти для юридичного врегулювання ведення будівництва. Крім того, певні категорії можуть передбачати для учасників будівництва додаткові вимоги.
Про документ, який засвідчує право власника на отримання земельної частки (пая)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право на земельну частку (пай), попередньо переданих у колективну власність сільськогосподарських підприємств і організацій, гарантується їх членам в межах здійснення процедури приватизації земель в Україні. Таке право на земельну частку (пай) надається членам відповідного сільськогосподарського підприємства чи організації згідно зі списком, доданим до державного акта на право колективної власності на землю, що видавався цьому підприємству чи організації та посвідчується шляхом видачі районною державною адміністрацією сертифікату на право на земельну частку (пай).
Отже, неодмінним елементом у процедурі виділення земельних ділянок у натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв) є наявність у заінтересованих осіб відповідних документів, що посвідчують право на земельну частку (пай) - сертифікат на право на земельну частку (пай).
Про порушення процедури прийняття нормативно-правового акта Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (Регулятором)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Будь - які зміни, не пов`язані з редакційними правками, не можуть бути внесені до нормативно - правового акту після оприлюднення протоколу відкритого обговорення (розгляду зауважень та пропозицій) проекту рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та таблиці, в якій зазначаються зауваження та пропозиції, що враховуються та не враховуються.
Такі дії Регулятора вказують на порушення процедури прийняття нормативно - правого акта.
Про процесуальну різницю між зміною предмету спору та його підстав
Суд: Касаційний адміністративний суд

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Право члена фермерського господарства на приватизацію земельної ділянки
Суд: Велика Палата

ВП ВС конкретизувала правовий висновок КАС ВС щодо права члена фермерського господарства на приватизацію земельної ділянки, визначивши, що член фермерського господарства, який отримав земельну ділянку в користування для створення фермерського господарства і раніше не набув права на земельну частку (пай), може цю (отриману ним) земельну ділянку приватизувати у розмірі земельної частки (паю) за умови припинення права користування нею фермерським господарством.
Про процесуальні наслідки для позивача у разі визначення неналежного відповідача у справі
Суд: Касаційний адміністративний суд

Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.
Тобто у разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред`явлено позов, оскільки не є учасником спірних правовідносин, то підстави для задоволення такого позову відсутні.
Про відсутність підстав вважати ділову репутацію керівництва банку небездоганною у разі наявності у Єдиному реєстру досудових розслідувань інформації про можливі кримінальні правопорушення, вчинені керівниками банку
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписи Положення про ліцензування банків, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 22 грудня 2018 року No 149 не містять такої прямої ознаки для визнання ділової репутації фізичної особи небездоганною, як внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо керівників банку. Положення No 149 визначає ознакою небездоганної ділової репутації фізичної особи, саме - наявність в особи судимості, а не інформацію про можливе вчинення злочину вказаними особами.
Лише внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо можливих дій керівників банку, в розумінні статті 62 Конституції України, не може розцінюватись як готовність таких осіб вчинити корупційне правопорушення, пов`язане з діяльністю юридичної особи.
Про правомірність державної реєстрації припинення банку, що ліквідується, якщо банк має зобов`язання із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що виникли під час проведення ліквідації

Наявність заборгованості із сплати податків і зборів та/або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є підставою для відмови у державній реєстрації припинення юридичної особи, що ліквідується, за виключенням банків, стосовно яких процедура ліквідації здійснюється відповідно до  Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".
Під час здійснення ліквідації у банку не виникає жодних додаткових зобов`язань, а вимоги за зобов`язаннями банку зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що виникли під час проведення ліквідації, можуть пред`являтися тільки в межах ліквідаційної процедури та погашаються у сьому чергу відповідно до положень Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".
Про єдину підставу для відмови у наданні дотації за утримання корів суб`єктам господарювання, які є юридичними особами і власниками корів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавцем визначено єдину підставу (зменшення поголів`я корів на 1 січня, 1 липня поточного року та 1 січня наступного року порівняно з поголів`ям, на яке було отримано дотацію за утримання корів, наявних на 1 липня попереднього року, 1 січня та 1 липня поточного року відповідно) за якої дотація за утримання корів суб`єктам господарювання, які є юридичними особами і власниками корів, не надається.
Про наслідки недотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю встановленої законодавством форми прийняття рішення про заборону експлуатації закінчених будівництвом об`єктів, не введених в експлуатацію
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право забороняти експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не введених в експлуатацію у встановленому порядку, реалізується посадовими особами Державної архітектурно-будівельна інспекції України шляхом видання мотивованого письмового рішення. Припис не може ототожнюватись із вмотивованим письмовим рішенням посадової особи вказаного державного органу.
Наслідком недотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю форми прийняття рішення про заборону експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, не прийнятого в експлуатацію є визнання судом протиправним та скасування припису, оскільки він прийнятий до правовідносин, які шляхом припису не регулюються.
Про умови, які унеможливлюють виключення військовослужбовця зі списків особового складу військової частини
Суд: Касаційний адміністративний суд

В розумінні пункту 242 Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, затвердженого Указом Президента України від 10.12.2008 No 1153/2008 Інститут Військово-Морських Сил Національного університету "Одеська морська академія" не може виключити позивача без його згоди зі списків особового складу військової частини у тому випадку, якщо не провів з ним розрахунок, тобто не виплатив усі ним же встановлені платежі, а не до моменту вирішення з позивачем спору щодо інших сум, які на думку військовослужбовця мають бути йому виплачені, проте не встановлені відповідачем.
Про дії посадової особи, які не можна кваліфікувати як перевищення службових повноважень
Суд: Касаційний адміністративний суд

"Перевищення службових повноважень", "невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків" є різними видами дисциплінарних проступків з різними правовими наслідками.
Дії заступника начальника відділу державної виконавчої служби щодо зняття арешту з коштів боржника не можуть кваліфікуватися як перевищення службових повноважень, оскільки не виходять за межі його повноважень.