DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо апеляційного оскарження ухвали слідчого судді про залучення судового експерта-психолога для проведення судово-психологічної експертизи із застосуванням комп'ютерного поліграфа
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді про залучення судового експерта-психолога для проведення судово-психологічної експертизи із застосуванням комп'ютерного поліграфа не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.
Щодо оскарження ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку нежитлових приміщень
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки ст. 309 КПК не передбачена можливість апеляційного оскарження ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку, як не передбачена така можливість і ст. 234 КПК, яка регулює порядок розгляду такого клопотання, то суддя апеляційного суду, вирішуючи питання щодо відкриття чи відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на таку ухвалу, повинен прийняти рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження.
Ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку нежитлових приміщень не підлягає апеляційному оскарженню.
Про недоцільність дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким з учасників судового провадження не оспорюються
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо особа, засуджена за ч. 1 ст. 110 КК, не вказувала про порушення судом першої інстанції норми ч. 3 ст. 349 КПК й не заперечувала щодо наданих нею раніше показань про час та місце вчиненого нею злочину, вона не має права на оскарження рішення суду першої інстанції з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися (зокрема, щодо місця і часу вчиненого злочину) під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень ч. 3 ст. 349 КПК. Окрім цього, диспозиція ч. 1 ст. 110 КК не містить таких обов'язкових ознак, як час та місце вчинення злочину, адже вказані ознаки об'єктивної сторони перебувають поза межами складу злочину, передбаченого цією статтею, і на кримінально-правову кваліфікацію вчиненого не впливають.
Про відсутність в КПК норм які обмежують оскарження в апеляційному порядку кримінально-правової кваліфікації дій, зокрема й у тих кримінальних провадженнях, у яких під час судового розгляду суд першої інстанції застосував ч. 3 ст. 349 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Норми КПК не містять обмежень щодо оскарження в апеляційному порядку кримінально-правової кваліфікації дій, зокрема й у тих кримінальних провадженнях, у яких під час судового розгляду суд першої інстанції застосував ч. 3 ст. 349 КПК і визнав недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорювалися.
Про відсутність у представника (адвоката) особи права на апеляційне оскарження вироку ухваленого щодо інших осіб
Суд: Касаційний кримінальний суд

Представник (адвокат) особи, яка заявляє, що вона є власником частини речових доказів, які постановлено знищити вироком, ухваленим щодо інших осіб, не має права на його апеляційне оскарження, якщо жодним чином не обґрунтує це твердження і не надасть жодних доказів належності цих речей особі, яку він представляє.
Щодо апеляційного оскарження судового рішення суду першої інстанції про повернення клопотання поданого у порядку виконання вироку для належного оформлення
Суд: Касаційний кримінальний суд

За наслідками звернення з клопотанням, поданим у порядку виконання вироку, розділом VIII КПК не передбачено ухвалення судового рішення суду першої інстанції про повернення такого клопотання для належного оформлення. У зв’язку із цим таке судове рішення підлягає апеляційному оскарженню.
Щодо застосування норм міжнародного права залежно від того на підставі якого міжнародного договору надійшов запит про видачу (екстрадицію) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зупинення дії та вихід України з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах і Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01.1993 у зв'язку з військовою агресією російської федерації передбачає припинення правового співробітництва судів та інших компетентних органів України з відповідними органами російської федерації і республіки білорусь з питань надання правової (судової) допомоги та екстрадиції у цивільних і кримінальних справах на підставі Конвенції.
Щодо порядку призначення покарання за сукупністю злочинів (ч. 4 ст. 70 КК) та за сукупністю вироків (ст. 71 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо після постановлення вироків буде встановлено, що засуджений винен в кримінальних правопорушеннях, частина яких вчинена до постановлення першого вироку, а інша – між першим і другим вироками, то призначення покарання має складатися із чітко визначених кримінальним законом етапів.
Щодо визначення початку перебігу строку на апеляційне оскарження судових рішень, ухвалених в провадженнях про вчинення кримінальних проступків, розгляд яких відбувався у спрощеному провадженні (ст. 382 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК, якщо вирок в порядку, передбаченому ст. 382 КПК, постановлено без виклику особи, яка його оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання нею копії вироку незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Щодо необхідності з’ясування чи є особа працевлаштованою при призначенні засудженому покарання у виді виправних робіт
Суд: Касаційний кримінальний суд

Перш ніж призначати засудженому покарання у виді виправних робіт, належить з’ясувати, чи є особа працевлаштованою, оскільки відсутність місця роботи унеможливлює визначення розміру відрахувань із суми заробітку засудженого в дохід держави, яке є обов’язковим при призначенні вказаного виду покарання.
Щодо правових наслідків укладення нового договору оренди земельної ділянки до закінчення строку дії попереднього договору оренди
Суд: Касаційний цивільний суд

Для визнання недійсним договору оренди землі необхідним є встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб’єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду, у зв’язку з укладенням оспорюваного договору. Саме по собі укладення другого договору оренди тієї самої земельної ділянки, коли був чинним інший договір оренди цієї ж земельної ділянки, не свідчить про наявність порушеного (невизнаного або оспорюваного) права чи інтересу позивача як власника земельної ділянки та орендодавця
Щодо зміни обсягу відповідальності поручителя і припинення поруки у разі зміни поточної вартості автомобіля
Суд: Касаційний цивільний суд

Зміни поточної вартості автомобіля, передбачені умовами угоди та обумовлені зміною вартості автомобіля протягом дії угоди, не призводять до зміни обсягу відповідальності поручителя і припинення поруки, якщо поручителі надали свою згоду на такі зміни, підписавши договір поруки
Щодо застосування статті 617 ЦК України та специфічності договірних відносин, що існують між оператором державних лотерей та гравцем
Суд: Касаційний цивільний суд

Положення статті 617 ЦК України містять підстави звільнення (випадок, непереборна сила) саме від відповідальності за порушення зобов’язання, а не від виконання договірного зобов’язання, тому цю статтю не можна застосовувати як підставу, що виключає виконання договірного зобов’язання. Правове регулювання цивільних відносин між оператором державних лотерей та гравцем, які по суті є договірними, здійснюється спеціальними нормами Закону України "Про державні лотереї в Україні", умовами проведення державних лотерей. Грошове зобов’язання здійснити виплату призу державної лотереї виникає за сукупності таких умов: пред’явлення гравцем лотерейного білета, проведення оператором державних лотерей або уповноваженою ним особою експертизи лотерейного білета, відсутність визнання оператором державної лотереї білета невиграшним
Щодо визначення осіб, які мають відповідати за позовом про стягнення боргу за договором постачання теплової енергії та гарячої води
Суд: Касаційний цивільний суд

Постачання теплової енергії та гарячої води здійснюється не квартирі як об’єкту права власності, а певному суб’єкту (власнику, співвласнику, наймачу, суб’єкту сервітуту тощо), який проживає у квартирі. З урахуванням цього постачальник самостійно визначає особу або осіб, які є споживачами за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу і мають відповідати за позовом про стягнення відповідної заборгованості
Щодо правових наслідків відсутності підпису позичальника на Умовах та правилах надання банківських послуг
Суд: Касаційний цивільний суд

Умови та правила надання банківських послуг, які не містять відомостей щодо часу їх затвердження, строку дії, підпису позичальника, а також відомостей про те, що останній ознайомлений саме з такими Умовами, не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору
Щодо неможливості вважати припиненою угоду у разі неналежного виконання покупцем зобов’язання щодо сплати внесків за отриманий автомобіль
Суд: Касаційний цивільний суд

За умови неналежного виконання покупцем зобов’язання щодо сплати внесків за отриманий автомобіль немає підстав вважати припиненою оскаржувану угоду та додатки до неї
Щодо оспорювання актового запису про народження дитини, який вчинено до 1 січня 2004 року, після досягнення дитиною повноліття, а також про можливість захисту прав позивача в порядку статті 56 КпШС України
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо актовий запис про народження дитини вчинений до 1 січня 2004 року, то при його оспорюванні застосовуються відповідні положення КпШС України, тому запроваджена частиною третьою статті 136 СК України заборона щодо неприпустимості оспорювання батьківства після досягнення дитиною повноліття не має зворотної дії в часі. 
За допомогою позову особи, яка записана батьком дитини, про оспорення запису в книзі записів народжень відбувається захист приватного інтересу та приватного життя чоловіка відповідно до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що охоплює важливі аспекти особистої ідентичності
Щодо обов’язку страховика здійснити страхову виплату у разі заподіяння шкоди третім особам під час ДТП особою, яка правомірно володіє транспортним засобом, проте не має посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії
Суд: Касаційний цивільний суд

Заподіяння шкоди третім особам під час ДТП особою, яка правомірно володіє забезпеченим транспортним засобом, проте не має посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії, є страховим випадком, і, як наслідок, у страховика виникає обов’язок здійснити страхову виплату за договором обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власника наземного транспортного засобу, а після виплати страхового відшкодування – право регресу до водія, з вини якого завдано шкоди
Щодо правонаступництва ТОВ "ДТЕК Добропіллявугілля" усіх прав та обов’язків ДП "Добропіллявугілля"
Суд: Касаційний цивільний суд

Член сім’ї померлого внаслідок професійного захворювання працівника має право вимагати відшкодування моральної шкоди незалежно від часу настання такої шкоди виключно з роботодавця, а в разі реорганізації останнього – з його правонаступника
Щодо права кредитора на вимогу до спадкоємців
Суд: Касаційний цивільний суд

В абзаці другому частини другої статті 1282 ЦК України передбачається спеціальний, додатковий за своєю правовою природою, спосіб захисту цивільних прав та інтересів кредитора спадкодавця в разі, якщо спадкоємці не виконають його вимоги. Застосування зазначеної норми не виключає можливості використання альтернативного способу захисту, зокрема пункту 5 частини другої статті 16 ЦК України про примусове виконання обов’язку в натурі. Кредитор має право на власний розсуд обирати один зі способів захисту, які надаються йому законом, якщо інше правило в імперативному порядку не визначено в цивільному законі
Щодо правового значення факту постійного проживання особи на території України станом на 24 серпня 1991 року для видачі паспорта громадянина України замість втраченого або викраденого
Суд: Касаційний цивільний суд

Факт постійного проживання особи станом на 24 серпня 1991 року не має правового значення для видачі паспорта громадянина України замість втраченого або викраденого, тому не підлягає встановленню в судовому порядку, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні заяви
Щодо об’єднання в одне провадження позовних вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства
Суд: Касаційний цивільний суд

Порушення правил об’єднання позовних вимог у разі, якщо суд за клопотанням сторони або з власної ініціативи не роз’єднає позовних вимог, є підставою для повернення позовної заяви з огляду на пункт 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України. При цьому роз’єднання позовних вимог можливе лише в тому випадку, якщо кожна з виділених вимог може бути предметом розгляду в тому суді, який роз’єднав позовні вимоги
Про відповідальність, права й обов'язки сторін щодо валютного контролю  за операціями відповідно до зовнішньоекономічних договорів (контрактів)

У разі припинення зобов’язання за зовнішньоекономічним договором шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог у строк, установлений нормами Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" для розрахунків у іноземній валюті, підстави для притягнення резидента до відповідальності за порушення термінів розрахунків у іноземній валюті (за ненадходження валютної виручки) відсутні, незалежно від підстав виникнення зустрічних однорідних вимог і складу учасників їхнього зарахування.
Обставини, що свідчать про щирість каяття особи. Необґрунтованість врахування судом щирого каяття та визнання особою своєї вини як двох самостійних підстав, які пом’якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого злочину

Урахування судом під час призначення покарання щирого каяття не є формальною вказівкою судовому рішенні на визнання засудженим свої вини. Поведінка засудженого повинна оцінюватися як така, що передбачає належну критичну оцінку ним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання загладити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення ситуації, зумовленої кримінальним правопорушенням. Про щирість каяття особи свідчить, зокрема, поведінка засудженого після вчинення злочину. Якщо особа сприяє розкриттю вчиненого нею злочину (викриває співучасників, видає знаряддя та засоби вчинення злочину, видає або допомагає у розшуку майна здобутого злочинним шляхом, надає інші докази тощо), добровільно відшкодовує завдані збитки або усуває завдану шкоду, такі дії об’єктивно підтверджують щире каяття особи.
З огляду на те, що щире каяття фактично включає повне визнання собою своєї вини, врахування судом щирого каяття та визнання особою своєї вини як двох самостійних підстав, які пом’якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого злочину, відповідно до ст. 69 КК, є необґрунтованим.
Зміст щирого каяття та стадія кримінального провадження на якому можливе щире каяття винної особи 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Щире каяття особи можливе на будь-якій стадії кримінального процесу, як до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (наприклад, при з'явленні із зізнанням), так і після їх внесення, на досудовому розслідуванні або під час розгляду справи у суді. Для визнання щирого каяття обставиною, яка пом'якшує покарання, не має значення, на якій стадії воно відбулося, вирішальним є встановлення факторів, які б свідчили про справжність, щирість визнання вини, шляхом відповідного ставлення до скоєного, що передбачає належну критичну оцінку винним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, і має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації
Співвідношення понять "вчинення злочину з використанням умов воєнного стану" та "вчинення злочину в умовах воєнного стану"
Суд: Касаційний кримінальний суд

Поняття "вчинення злочину з використанням умов воєнного стану" визначене п. 11 ст. 67 КК обставиною, яка обтяжує покарання, і не має жодного відношення до поняття "вчинення злочину в умовах воєнного стану", що є кваліфікуючою ознакою кримінальних правопорушень
Щодо кваліфікаційдій в.о. керівника КП самопроголошеної "військово-цивільної адміністрації" за ч. 5 ст. 111-1 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії громадянина України який зайняв посаду в.о. керівника КП самопроголошеної "військово-цивільної адміністрації" у структурі окупаційної адміністрації держави-агресора, що створена представниками держави-агресора рф на тимчасово окупованій території України, особисто зареєстрував у "податковій службі" новостворене "Комунальне підприємство" військово-цивільної адміністрації, брав участь у нарадах в "управлінні житлово-комунального господарства військової-цивільної адміністрації" та отримував заробітну плату в російських рублях, за відсутності примусу до вчинення вищезазначених дій, утворюють склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК
Щодо кваліфікацїі дій водія незаконно створеного на окупованій території правоохоронного органу  за ч. 7 ст. 111-1 КК  
Суд: Касаційний кримінальний суд

Верховний Суд зауважив, що у нормативній конструкції ч. 7 ст. 111-1 КК термін "працівник правоохоронного органу" не використовується, тому дії засудженого, який перебував на посаді водія незаконно створеного на окупованій території правоохоронного органу і забезпечував його функціонування, правильно кваліфіковані за ч. 7 ст. 111-1 КК.
Щодо врахування обставин надання медичної допомоги та відмови потерпілої від госпіталіцізації при квалфікації дій особи за ч. 2 ст. 121 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки необхідною умовою для кваліфікації діяння за ч. 2 ст. 121 КК є встановлення причинного зв'язку між умисними тяжкими тілесними ушкодженнями і смертю, що настала, то попередження смертельного наслідку, обумовлене наданням медичної допомоги, як і відмова потерпілої від госпіталізації, що призвела до ускладнення її стану, не мають братися до уваги під час оцінки загрози життю за таких ушкоджень
Щодо наявності кваліфікуючої ознаки "проникнення" на територію огороджену парканом при кваліфікації дій особи за ст. 185 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Паркан фактично є захистом ділянки від сторонніх осіб та об'єктивно перешкоджає вільному доступу на територію ділянки, а тому така ділянка може бути віднесена за своїми ознаками до поняття "сховище", адже наявність такого паркану без сумніву дозволяє ідентифікувати певну територію як таку, що має призначення для постійного або тимчасового зберігання матеріальних цінностей.
При здійсненні правової оцінки необхідно виділяти фізичний та юридичний критерії розуміння поняття "проникнення". Зокрема, для визначення фізичного критерію підлягають встановленню: 1) факт входження (потрапляння) до приміщення (житла, іншого приміщення чи сховища); 2) час, спосіб, місце та обставини входження (потрапляння) до приміщення (житла, іншого приміщення чи сховища) з урахуванням режиму доступу до нього та до майна, яким бажає заволодіти особа. Для з'ясування юридичного критерію слід встановлювати: 1) незаконність входження (потрапляння) у приміщення (житло, інше приміщення чи сховище) або перебування в ньому, що обумовлюється відсутністю в особи права на перебування там, де знаходиться майно, яким вона бажає незаконно заволодіти; 2) мету, яку досягає особа, вчиняючи обрані дії, усвідомлення нею характеру вчиненого суспільно небезпечного діяння, зокрема й факту незаконного входження (потрапляння) до приміщення (житла, іншого приміщення чи сховища) чи перебування в ньому, передбачення наслідків вчиненого діяння
Щодо наявності кваліфікуючої ознаки складу кримінального праовопрушення, передбаченого ст. 191 КК - привласнення майна шляхом зловживання службовим становищем старшим касиром супермаркету
Суд: Касаційний кримінальний суд

Про відсутність зловживання службовим становищем старшим касиром супермаркету, свідчить той факт, що хоча посадовою інструкцією особи, передбачено здійснення такої організаційно-розпорядчої функції, як контроль за проведенням касових операцій, однак оформлюючи фіктивне повернення раніше проданих товарів, які не рахувались як повернуті, з метою привласнення коштів від такої дії, старший касир діяла самостійно, і жодних вказівок підлеглим їй касирам не давала
Кваліфікація дій особи за ст. 246 КК залежить від категорії захищеності лісу, а також інших об'єктів, де здійснюється порубка
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальне правопорушення, передбачене ст. 246 КК, полягає у незаконній порубці дерев і чагарників. При цьому кваліфікація таких дій за ст. 246 КК залежить від категорії захищеності лісу, а також інших об'єктів, де здійснюється порубка. Незаконна порубка у лісах, захисних та інших лісових насадженнях утворює склад цього кримінального правопорушення лише тоді, коли це заподіяло істотної шкоди
Щодо обставин, які необхідно встановити для кваліфікації дій агронома підприємства за ч. 2 ст. 271 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для встановлення винуватості особи, що обіймає посаду агронома підприємства, у нездійсненні належного контролю за безпечним виконанням працівниками польових робіт (ч. 2 ст. 271 КК), під час яких при заборі води з каналу сталась дорожньо-транспортна пригода (самовільний рух керованого автомобіля заднім ходом та його падіння з мосту в меліоративний канал), що призвела до смерті водія, належить визначити, чи є агроном посадовою особою, відповідальною за випуск транспортних засобів на лінію та чи має перевіряти їх технічний стан як під час роботи, так і під час випуску на лінію, а також, чи покладається посадовою інструкцією на агронома обов'язок безпосередньо керувати кожною дією водія під час здійснення забору води, що свідчитиме про наявність чи відсутність причинно-наслідкового зв'язку між смертю водія та діями/бездіяльністю агронома
Щодо кваліфікації дій особи за ч. 4 ст. 358 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії, що полягають у використанні завідомо підробленого військового квитка з фейковими даними про те, що особа не підлягає військовій службі за призовом під час мобілізації як така, що виключена з військового обліку за станом здоров’я, для пред’явлення при перевірці працівниками прикордонної служби з метою перетину державного кордону України, підлягають кваліфікації за ч. 4 ст. 358 КК
Фізична особа-підприємець є суб’єктом складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Фізична особа-підприємець, яка керувала колективом найманих працівників, ставила перед ними виробничі завдання, визначала розмір заробітної плати, вважається такою, що виконує організаційно-розпорядчі і адміністративно-господарські функції, відтак є службовою особою та суб’єктом складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК
Щодо способу вираження пропозиції неправомірної вигоди за ст. 369 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

1. Стаття 369 КК не виключає, що пропозиція неправомірної вигоди може виражатися не лише у конкретній сумі грошей або чітко визначеному майні, але й у встановленні інших параметрів предмету неправомірної вигоди, наприклад, у вигляді долі від отриманого прибутку або частки у майні підприємства, проценті від доходів тощо, якщо окреслені в пропозиції параметри дозволяють визначити предмет і розмір неправомірної вигоди за виконання або настання певних умов. Такий спосіб визначення неправомірної вигоди не виключає сам по собі наявність корупційного злочину, у тому числі й передбаченого ст. 369 КК.
2. Ухвалення службовою особою рішень або вчинення нею дій при виконанні своїх повноважень, якщо за оцінкою зацікавленої особи воно є незаконним та/або необґрунтованим, саме по собі не може свідчити про підбурювання до надання неправомірної вигоди. Крім того, навіть якщо надалі таке рішення буде скасовано через незаконність або необґрунтованість, це не може свідчити, без додаткових доказів, про те, що воно приймалося з корупційною метою