DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про формування земельної ділянки з частини вже сформованого земельного масиву
Суд: Касаційний адміністративний суд

Надання дозволу на розробку проєкту землеустрою має на меті формування земельної ділянки як окремого об’єкта. Коли йдеться про формування земельної ділянки з частини вже сформованого земельного масиву, що має кадастровий номер, її відведення відбувається на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки. Зміна цільового призначення земельної ділянки може відбуватися на підставі відповідної документації із землеустрою, яка розробляється при формуванні земельних ділянок. Проєкт землеустрою та подальша відповідна процедура необхідні лише в разі переведення земельної ділянки з однієї категорії в іншу; зміни виду використання земельної ділянки в межах земель оборони; зміни виду використання земельної ділянки в межах земель сільськогосподарського призначення (окрім наданих для ведення особистого селянського господарства, які можуть використовуватися також для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, фермерського господарства без зміни цільового призначення).
Про правовий режим земельної ділянки, що належить до земель історико-культурного призначення
Суд: Касаційний адміністративний суд

Неприйняття міською радою рішення про зміну цільового призначення земельної ділянки та приведення його у відповідність до дійсного призначення не впливає на правовий режим цієї земельної ділянки як такої, що належить до земель історико-культурного призначення. Такий правовий режим пов’язаний з фактом знаходження на ній споруди (будівлі), яка є пам’яткою архітектури, а не рішенням органу місцевого самоврядування.
Про формування земельних ділянок у спосіб поділу й об'єднання раніше сформованих земельних ділянок
Суд: Касаційний адміністративний суд

Формування земельних ділянок у спосіб поділу й об'єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення, здійснюється на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу та об'єднання земельних ділянок
Про порядок передачі земельної ділянки у власність для будівництва індивідуального гаража
Суд: Касаційний адміністративний суд

Передача земельних ділянок у власність громадянам, зокрема, для будівництва індивідуальних гаражів за наявності рішення землекористувача про передачу земельної ділянки під забудову передбачає, що рішення із земельних питань приймає орган місцевого самоврядування за дотриманням встановленої законом процедури.
Про засвідчення права довгострокового тимчасового користування землею
Суд: Касаційний адміністративний суд

Право довгострокового тимчасового користування землею засвідчується актом на право користування землею.
Щодо зміни строку кредитування у випадку прострочення виконання боржником своїх зобов`язань
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі, якщо сторони договору визнали підставою для зміни строку виконання основного зобов'язання саме виникнення в позичальника прострочення з погашення заборгованості, а не направлення банком письмового повідомлення позичальнику про припинення строку користування кредитом, то така зміна є безумовною і не залежить від волевиявлення однієї зі сторін.
Про перелік об'єктів, щодо яких за відсутності згоди власника може застосовуватися відчуження з мотивів суспільної необхідності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Перелік об'єктів, щодо яких за відсутності згоди власника може застосовуватися відчуження з мотивів суспільної необхідності, є вичерпним та не містить таку підставу для примусового відчуження об'єкту, як будівництво стадіону.
Солідарна відповідальність обох із подружжя за кредитним договором, укладеним одним із них в інтересах сім’ї
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо одним із подружжя укладено кредитний договір в інтересах сім’ї, то цивільні права та обов’язки за цим договором виникають в обох із подружжя, незважаючи на відсутність у законі прямої вказівки на солідарну відповідальність.
Про необхідність дотримання процедури можливого погодження питання щодо примусового відчуження об’єктів з мотивів суспільної необхідності з власником
Суд: Касаційний адміністративний суд

Звернення до суду з вимогами про примусове відчуження об’єктів з мотивів суспільної необхідності без попередньої процедури можливого погодження питання з власником є незаконним.
Про умови для відчуження об’єктів права приватної власності для суспільних потреб
Суд: Касаційний адміністративний суд

Визначальними рисами відчуження земельної ділянки в державну чи комунальну власність без згоди власника з викупом для суспільних потреб є винятковість, наявність суспільної необхідності та мета – розміщення, зокрема, об’єктів, пов’язаних із видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення. Перелік умов для відчуження об’єктів права приватної власності для суспільних потреб є вичерпним, а саме: на підставі та в порядку, визначеному законом, за умови повного рівноцінного відшкодування особі його вартості або надання рівноцінної земельної ділянки чи об’єкта нерухомого майна.
Щодо обов’язку опікуна недієздатної особи з повернення суми кредиту, отриманого такою недієздатною особою за нікчемним кредитним договором
Суд: Касаційний цивільний суд

Опікун недієздатної особи зобов’язаний повернути суму кредиту, отриманого такою недієздатною особою за нікчемним кредитним договором, однак підстави для стягнення з опікуна заборгованості за відсотками за кредитом та штрафних санкцій за несвоєчасне повернення кредиту відсутні.
Про адресний характер приписів про усунення виявлених порушень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Приписи про усунення виявлених порушень мають надавати лише особам, які безпосередньо вчинили порушення вимог земельного законодавства.
Про порядок відшкодування збитків, заподіяних незаконним зайняттям земельної ділянки 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Повноваження органу виконавчої влади обмежуються лише обчисленням розміру збитків у встановленому порядку. Виявлені збитки не можуть бути примусово відшкодовані на підставі рішення органу виконавчої влади, а відшкодовуються в добровільному порядку або при зверненні до суду з відповідним позовом.
Про заборону експлуатації самочинно збудованих об’єктів
Суд: Касаційний адміністративний суд

Вимога щодо заборони експлуатації виявленого органом ДАБІ України самочинно збудованого об`єкта, зокрема, якщо він має ознаки об`єкта підвищеної небезпеки, поширюється на всіх суб`єктів, які здійснюють експлуатацію такого об`єкта незалежно від того, чи мають вони причетність до його зведення. При цьому відповідальність за зведення самочинно збудованого об`єкта несе саме особа, яка здійснила таке будівництво, за замовчуванням - особа, яка є власником самочинно реконструйованого об`єкта або власником чи користувачем земельної ділянки, на якій проведено нове будівництво.
Про наявність в органу ДАБІ правових підстав для прийняття рішення про скасування права на початок виконання підготовчих робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, та про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт
Суд: Касаційний адміністративний суд

Необхідно розмежовувати порушення, при виявленні яких допускається прийняття органом ДАБІ України рішення про скасування права на початок виконання підготовчих робіт та дозволу на виконання будівельних робіт без попереднього винесення припису, та порушення, при виявленні яких відповідне рішення органом ДАБІ України може бути прийнято лише після винесення припису та у разі його невиконання суб`єктом містобудівної діяльності. До першого виду порушень слід віднести порушення містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідність об`єкта будівництва проєктній документації на будівництво такого об`єкта, а також вимогам будівельних норм, стандартів і правил; до другого - інші порушення містобудівного законодавства.
Про порядок відбору харчової продукції для лабораторних досліджень 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Арбітражне лабораторне дослідження проводиться з дотриманням встановленої Законом процедури. Зокрема, у разі незгоди оператора ринку з результатами основного лабораторного дослідження, останній має право провести арбітражне лабораторне дослідження. Для цього оператор ринку подає до компетентного органу заяву про проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування) із зазначенням уповноваженої референс-лабораторії. У разі погодження обраної оператором ринку акредитованої лабораторії проводиться відповідне дослідження. Якщо компетентний орган не погоджує обрану оператором ринку лабораторію, то арбітражне дослідження може бути проведене в іншій акредитованій лабораторії, що визначається компетентним органом. Для проведення арбітражного лабораторного дослідження подається зразок продукції, відібраний компетентним органом та переданий оператору ринку на зберігання.
Щодо наслідків неповідомлення боржнику про зміну реквізитів банку для сплати коштів на погашення кредиту
Суд: Касаційний цивільний суд

Неповідомлення боржнику про зміну реквізитів банку для сплати коштів на погашення кредиту може впливати на визначення розміру боргу, але не може бути підставою для звільнення боржника від виконання зобов’язань.
Про право на касаційне оскарження суб'єктом, який не є учасником справи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано суб'єктом, який не є учасником справи; зі скарги встановлено незгоду скаржника, в тому числі, із рішенням суду першої інстанції; судове рішення суду першої інстанції не переглядалося в апеляційному порядку за апеляційною скаргою скаржника.
Про підстави зупинення виконання судових рішень на час касаційного розгляду
Суд: Касаційний адміністративний суд

Суд касаційної інстанції має право зупинити виконання судових рішень на час касаційного розгляду справи, зокрема, у категорії тих справ, у яких з позовом до адміністративного суду звернулась держава в особі уповноваженого органу, відповідачем є суб`єкт приватного права, а предмет спору стосується позбавлення власності (майнового права).
Про обов’язковість гарантування в Україні права на апеляційне оскарження
Суд: Касаційний адміністративний суд

Необґрунтована відмова у відкритті апеляційного провадження суперечить завданню адміністративного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого доступу до правосуддя та права на апеляційний (другий) перегляд судового рішення.
Про поняття "правовий пуризм"
Суд: Касаційний адміністративний суд

"Правовий пуризм" на відміну від обставин "істотного та непереборного характеру" завжди призводить до порушення принципу правової визначеності; "правовий пуризм" - невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд; "правовий пуризм" може носити як добровільний характер й проявлятися в діяльності окремих посадових осіб, так і бути вимушеним через санкціонування державою, яка обмежує реалізацію дискреційних повноважень суб'єктів правозастосування, не допускаючи відступ від правових приписів.
Про "легітимні очікування" стосовно рішень, дій або бездіяльності суб'єкта владних повноважень, які не були реалізовані у зв'язку з тим, що суб'єкт владних повноважень прийняв протилежне рішення, обґрунтовуючи його законодавчими змінами
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особливістю провадження в адміністративних справах є те, що за загальним правилом спір вирішується шляхом оцінювання правомірності дій, рішень чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у певний момент часу (момент прийняття рішення або вчинення дії за зверненням суб'єкта приватного права; момент неприйняття рішення (нездійснення дії), коли існував відповідний обов'язок щодо його прийняття (здійснення дії). При цьому, зміна законодавчого регулювання відповідних обов'язків суб'єкта владних повноважень у майбутньому, як правило, не впливає на оцінку судом правомірності його дій, рішень або бездіяльності у момент їх фактичного здійснення (прийняття), незалежно від інстанції та часу розгляду позову, апеляційної або касаційної скарги. Разом з тим, суб'єкт приватного права, за загальним правилом, не позбавлений права повторного звернення до суб'єкта владних повноважень з аналогічним зверненням та, у випадку незгоди з новим рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, - звернення до адміністративного суду, оскільки у зв'язку зі змінами законодавчого регулювання змінилась й підстава позову. Означений підхід повною мірою відповідає принципу правової визначеності та не суперечить праву особи на ефективний судовий захист. Відступлення від такого підходу можливе у виняткових випадках, зокрема, за умови, коли суб'єкт приватного права мав "легітимні очікування" стосовно рішень, дій або бездіяльності суб'єкта владних повноважень, які не були реалізовані у зв'язку з тим, що суб'єкт владних повноважень прийняв протилежне рішення, обґрунтовуючи його законодавчими змінами, які у свою чергу не повністю відповідають принципу пропорційності.
Про підстави звільнення від доказування на підставі частини четвертої статті 78 КАС України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Передбачене частиною першою статті 72 КАС України (у редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного судового рішення) та частиною четвертою статті 78 КАС України (у редакції, чинній на момент прийняття постанови суду касаційної інстанції) звільнення від доказування не має абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні. Адміністративні суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях інших адміністративних, цивільних чи господарських справ.
Про особливості оскарження нормативно-правового акту 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оскаржувати можна чинні, активні нормативно-правові акти. У разі, коли суб`єкт правовідносин оскаржує нормативно-правовий акт по спливу певного проміжку часу від дати набрання ним чинності, але який є чинним, діючим і обов`язковий до застосування на час звернення суб`єкта правовідносин до адміністративного суду із позовною заявою, то звернення до суду такого суб`єкта не повинно розцінюватися як здійснене з порушенням порядку та строків, передбачених статтею 122 КАС України, оскільки вимога про порушення права негативною триваючою дією чинного нормативного-правового акта, яка для суб`єкта правовідносин є реальною, актуальною, об`єктивно обґрунтованою і шкідливою хоча б на етапі звернення до суду про його оскарження, не може визнаватись такою, що подана з пропуском строків звернення за захистом порушеного права.
Про обов’язковість виконання судового рішення в адміністративному судочинстві
Суд: Касаційний адміністративний суд

В адміністративному судочинстві обов`язковість виконання судового рішення має особливо важливе значення, оскільки, виходячи із завдань адміністративного судочинства щодо ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, судовий захист може вважатися ефективним лише за умови своєчасного та належного виконання судового рішення, зазвичай, боржником в якому є держава в особі її компетентних органів, а тому, адміністративні суди, які, здійснюючи судовий контроль та застосовуючи інші пов`язані процесуальні засоби, повинні максимально сприяти реалізації конституційної засади обов`язковості судового рішення.
Застосування стандарту доказування "поза розумним сумнівом" в кримінальних провадженнях 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Обираючи стандарт доказування, який має використовуватися в кримінальних провадженнях, слід віддати перевагу стандарту "поза розумним сумнівом" перед стандартом "баланс ймовірностей". Стандарт "поза розумним сумнівом" означає, що в достовірності факту (винуватості особи) не повинно залишитися розумних сумнівів і всі альтернативні можливості пояснення наданих доказів є надмірно малоймовірними.
Відсутність підстав притягнення до кримінальної відповідальності за ст. 289 КК, якщо є спір про право власності на майно 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо мопед опинився в користуванні обвинуваченого під час його перебування у фактичних шлюбних відносинах з потерпілою і між ними існує спір щодо спільного майна – цей спір має вирішуватися на підставі норм цивільного та сімейного права, а не шляхом притягнення особи до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 289 КК.
Установлення ознак складу кримінального правопорушення на підставі сукупності непрямих доказів
Суд: Касаційний кримінальний суд

Чинний КПК не містить заборони щодо встановлення тих чи інших обставин чи елементів складу злочину на підставі сукупності непрямих доказів, які хоча й безпосередньо не вказують на відповідну обставину чи елемент складу злочину, але підтверджують її поза розумним сумнівом на основі логічного аналізу їх сукупності та взаємозв`язку.
Щодо наслідків неповідомлення боржника, який не виконує грошове зобов’язання, про уступку права вимоги новому кредитору 
Суд: Касаційний цивільний суд

Факт неповідомлення боржника про уступку права вимоги новому кредитору за умови невиконання боржником грошового зобов’язання жодному з кредиторів не є підставою для звільнення боржника від виконання зобов’язань
Щодо стягнення з боржника заборгованості на користь нового кредитора у випадку неповідомлення боржника про зміну кредитора в зобов’язанні
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо боржник не сплачував заборгованість за кредитним договором ні новому, ні старому кредитору, унаслідок чого в останнього утворилася заборгованість, правильним є стягнення заборгованості на користь нового кредитора, оскільки неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов’язку погашення кредиту взагалі
Умови, за яких боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру відсоткової ставки за користування кредитом за ініціативи банку
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі погодження в кредитному договорі порядку підвищення відсоткової ставки за ініціативи банку боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру відсоткової ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника листа про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові.
Умови, необхідні для припинення кредитного зобов’язання переданням відступного
Суд: Касаційний цивільний суд

Для припинення кредитного зобов’язання переданням відступного необхідна сукупність кількох умов, зокрема: згода сторін на таке припинення; узгодження сторонами розміру, строків і порядку передання відступного; факт передання боржником кредиторові відступного. Відступне має бути оформлене договором, у якому вказуються розмір відступного, порядок та строк його надання.
Спосіб захисту порушеного права боржника у разі незарахування банком чергових платежів, перерахованих ним на виконання умов кредитного договору 
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі незарахування банком чергових платежів, перерахованих боржником на виконання умов кредитного договору, порушене право боржника підлягає захисту судом шляхом припинення кредитного зобов’язання повністю або частково на підставі пункту 7 частини другої статті 16 ЦК України
Щодо наслідків несвоєчасного й неповного зарахування банком коштів, унесених позичальником для погашення заборгованості за кредитним договором
Суд: Касаційний цивільний суд

Несвоєчасне й неповне зарахування банківською установою коштів, унесених позичальником для погашення заборгованості за кредитним договором, є підставою для застосування щодо банку наслідків, передбачених статтею 625 ЦК України.
Щодо зворотної дії в часі норм Закону України "Про захист прав споживачів" для визнання недійсним кредитного договору
Суд: Касаційний цивільний суд

Норми Закону України "Про захист прав споживачів" (в редакції від 1 грудня 2005 року) не мають зворотної дії в часі та не можуть застосовуватися для визнання недійсним кредитного договору або окремих його положень, якщо кредитний договір був укладений до набрання ними чинності.
Переривання перебігу позовної давності можливе лише добровільними діями позичальника щодо погашення заборгованості
Суд: Касаційний цивільний суд

Часткове погашення заборгованості позичальником не може вважатися підставою для переривання строку позовної давності, якщо платежі в рахунок погашення заборгованості здійснені під час примусового виконання судового рішення. Переривання перебігу позовної давності можливе лише добровільними діями позичальника.
Щодо наявності підстав для переривання позовної давності внаслідок погашення боргу не позичальником, а іншою особою
Суд: Касаційний цивільний суд

Погашення боргу не позичальником, а іншою особою за відсутності доказів надання позичальником згоди або доручення такій особі на вчинення цих дій не може бути підставою для переривання перебігу позовної давності
Підстави для переривання позовної давності на підставі  статті 264 ЦК України 
Суд: Касаційний цивільний суд

Згідно частини першої статті 264 ЦК перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. З тлумачення цієї норми слідує, що вона пов'язує переривання позовної давності з будь-якими активними діями зобов'язаного суб'єкта (боржника). При цьому не виключається й випадку коли переривання перебігу позовної давності буде відбуватися внаслідок визнання боргу, що здійснюється іншими суб'єктами, якщо на це була виражена воля боржника. Тобто коли боржник виражає свою згодою чи уповноважує на це відповідного іншого суб'єкта.
Договірне списання банком грошових коштів не зумовлює переривання позовної давності
Суд: Касаційний цивільний суд

Договірне списання грошових коштів не може призводити до переривання позовної давності, адже банк самостійно здійснює списання грошових коштів, а боржник не вчиняє будь-яких активних дій, які б стали підставою для переривання.
Переривання позовної давності у зв’язку з пред’явленням особою позову про стягнення кредитної заборгованості до третейського суду
Суд: Касаційний цивільний суд

Пред’явлення особою позову про стягнення кредитної заборгованості до третейського суду перериває позовну давність та може свідчити про зміну строку виконання основного зобов’язання відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України.
Сплив позовної давності до основної чи додаткової вимоги кредитора про стягнення боргу за кредитним договором не припиняє основного зобов’язання за кредитним договором
Суд: Касаційний цивільний суд

Сплив позовної давності до основної чи додаткової вимоги кредитора про стягнення боргу за кредитним договором сам по собі не припиняє основного зобов’язання за кредитним договором і не може вважатися підставою для припинення акцесорного (додаткового) зобов’язання.
Щодо відсутності підстав для припинення справи про банкрутство згідно з ч.5 ст.12 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна"
Суд: Касаційний господарський суд

Оскільки боржника не включено до переліку об’єктів великої/малої приватизації державної власності, які підлягають приватизації в 2018 році, на боржника не можуть поширюватися норми пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону про банкрутство та частини п'ятої статті 12 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" щодо закриття провадження у справі.