DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Зменшення кількості пацієнтів санаторію як підстава для тимчасового призупинення дії трудового договору з працівником, який обіймає посади заступника директора з лікувальної роботи та лікаря-невропатолога вищої категорії
Суд: Касаційний цивільний суд

Сама по собі обставина зменшення кількості пацієнтів санаторію після введення воєнного стану на території України не свідчить про неможливість роботодавця забезпечити працівника, який обіймає посади заступника директора з лікувальної роботи та лікаря-невропатолога вищої категорії, роботою, що є умовою для тимчасового призупинення дії трудового договору з таким працівником
Обставини, які підлягають перевірці судом при вирішенні спору про поновлення на роботі працівника, звільненого за систематичне невиконання без поважних причин трудових обов’язків 
Суд: Касаційний цивільний суд

Вирішуючи спір про поновлення на роботі працівника, звільненого за систематичне невиконання без поважних причин трудових обов’язків, суд повинен перевірити законність всіх попередніх стягнень, які за висновком роботодавця, передували звільненню, незалежно від того, чи оспорює позивач відповідні накази, які й не потрібно оспорювати заявленням окремої позовної вимоги
Стягнення компенсації відповідно до ч. 4 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення працівника з порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції"
Суд: Касаційний цивільний суд

Звільнення працівника, проведене з порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції", разом із констатацією незаконності такого звільнення за пунктом 2 частини першої статті 40 КЗпП України є правовою підставою для захисту трудових прав. Компенсація відповідно до частини четвертої статті 235 КЗпП України за наявності підстав для поновлення на роботі працівника, який був звільнений у зв’язку із здійсненим ним повідомленням про можливі факти корупційних або пов’язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, підлягає стягненню в разі відмови працівника від поновлення на роботі
Належний спосіб захисту прав працівника у разі невиконання роботодавцем обов’язку звільнити працівника у зв’язку із закінченням строку дії контракту
Суд: Касаційний цивільний суд

Вимога про визнання припиненими трудових відносин між сторонами у зв’язку із закінченням строку дії контракту за певних обставин та з урахуванням частини другої статті 5 ЦПК України є належним способом судового захисту. Якщо невиконання роботодавцем обов’язку звільнити працівника у зв’язку із закінченням строку дії контракту призвело до його моральних страждань, то є підстави для відшкодування моральної шкоди останньому
Підстави для розірвання трудового договору за п. 2 ч. 1 ст. 41 КЗпП України у разі вчинення директором філії підприємства неправомірного списання матеріальних цінностей, що спричинило втрату до нього довіри з боку роботодавця
Суд: Касаційний цивільний суд

Вчинення директором філії підприємства неправомірного списання матеріальних цінностей (сівалок), що спричинило втрату до нього довір’я з боку роботодавця, передбачає розірвання з ним трудового договору на підставі пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України, якщо до кола його посадових обов’язків одночасно входили як загальноуправлінські функції щодо керування відокремленим підрозділом, так і безпосереднє обслуговування товарноматеріальних цінностей та розпорядження коштами і майном філії.
Наявність підстав для матеріальної відповідальності роботодавця у випадку зміни судом дати звільнення у зв’язку зі звільненням працівника з роботи під час його тимчасової непрацездатності
Суд: Касаційний цивільний суд

У випадку зміни судом дати звільнення у зв’язку зі звільненням працівника з роботи під час його тимчасової непрацездатності немає підстав і умов матеріальної відповідальності роботодавця, оскільки в такому разі зміна дати звільнення не є вимушеним прогулом
Можливість застосування положення п. 5 ч. 1 ст. 41 КЗпП України щодо посади, яку віднесено статутом товариства до категорії посадових осіб
Суд: Касаційний цивільний суд

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 41 КЗпП України трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний у разі припинення повноважень посадових осіб, зокрема посадових осіб – членів колегіального виконавчого органу господарського товариства чи одноособового керівника, на яких при призначенні на посаду покладаються функції з управління за рішенням власника або уповноваженого органу в межах своїх повноважень.
Віднесення статутом товариства певної посади до категорії посадових осіб не є підставою для визнання її такою, до якої застосовується положення пункту 5 частини першої статті 41 КЗпП України
Обставини, що можуть свідчити про введення в оману сторони правочину, який є іноземцем
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність знань української мови, законодавства України, незалучення юриста та перекладача до та під час укладення правочину дають можливість недобросовісній стороні ввести в оману другу сторону, щоб спонукати її до укладення правочину
Можливість заміни за домовленістю сторін первісного зобов’язання, яке виникло на підставі договору позики, новим позиковим зобов’язанням між тими ж сторонами 
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення норм частини другої статті 604, статті 1053 ЦК України з урахуванням принципу розумності, свідчить, що не виключається за домовленістю сторін заміна первісного зобов’язання, яке виникло на підставі договору позики, новим позиковим зобов’язанням між тими ж сторонами
Визначення розміру страхового відшкодування, пов’язаного із втратою годувальника внаслідок ДТП, яка сталася з вини потерпілого
Суд: Касаційний цивільний суд

При визначенні розміру страхового відшкодування, пов’язаного із втратою годувальника внаслідок ДТП, яка сталася з вини потерпілого, положення абзацу 1 пункту 36.3 статті 36 Закону України "Про обов’язкове страхування цивільноправової відповідальності власників наземних транспортних засобів" щодо поділу розміру шкоди на кількість осіб, які за це відповідальні, не застосовується
Застосування ст. 1212 ЦК України щодо повернення безпідставно набутих грошових коштів, якщо кошти було сплачено особою, яка знала що в неї немає обов’язку щодо їх сплати
Суд: Касаційний цивільний суд

Безпідставно набуті грошові кошти не підлягають поверненню на підставі статті 1212 ЦК України, якщо потерпіла особа знає, що в неї немає зобов’язання (немає обов’язку) для сплати коштів, проте здійснює таку сплату
Можливість звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до іпотечного застереження у період, коли не діяв Закон "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" (21 та 22 квітня 2021 року)
Суд: Касаційний цивільний суд

Звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до іпотечного застереження за існування відповідних обставин, зокрема невиконання позичальником зобов’язань за кредитним договором, що призвело до виникнення простроченої заборгованості, дотримання процедури примусового звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку у період, коли не діяв Закон України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" (21 та 22 квітня 2021 року) та за обставин прийняття 13 квітня 2021 року Верховною Радою України законів No 1381-IX та No 1382-IX, які опубліковані 22 квітня 2021 року та набрали чинності 23 квітня 2021 року, є правомірним, не свідчить про порушення іпотекодержателем принципів справедливості, добросовісності та розумності.
Повноваження суду у разі незгоди з наданим позивачем розрахунком заборгованості за кредитним договором  
Суд: Касаційний цивільний суд

Кредитна заборгованість визначається умовами кредитного договору та вимогами закону, а суд у будь-якому разі має стягнути ту суму, яка була доведена і щодо якої у суду немає сумніву. Суд першої інстанції у межах наданих йому процесуальним законодавством повноважень не позбавлений можливості самостійно зробити розрахунок заборгованості, якщо не погоджується з розрахунком, наданим позивачем, оскільки незгода з наданим суду розрахунком не є підставою для відмови у задоволенні позову у повному обсязі
Обставини, за якими суд визначає наявність чи відсутність помилки, що вплинуло на волевиявлення особи під час укладення договору дарування замість договору довічного утримання
Суд: Касаційний цивільний суд

Обставини, за якими суд визначає наявність чи відсутність помилки, що вплинуло на волевиявлення особи під час укладення договору дарування замість договору довічного утримання
Можливість звернення стягнення на предмет іпотеки у межах виконавчого провадження у разі застосування судом мораторію після втрати чинності Законом "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" 
Суд: Касаційний цивільний суд

Застосування судом до процедури виконання судового рішення мораторію після втрати чинності Законом України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" не впливає на процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема шляхом проведення прилюдних торгів у межах виконавчого провадження, оскільки при підготовці та проведенні прилюдних торгів державний виконавець керується чинним на момент їх проведення законодавством.
Встановлення судом факту вибуття майна поза волею власника у справах про витребування майна у добросовісного набувача 
Суд: Касаційний цивільний суд

Факт вибуття майна поза волею власника має бути встановлено стосовно саме первинного власника майна, а не осіб, які набули право власності на спірне майно після його первинного відчуження та які надалі знову відчужили його
Застосування положення ч. 1 ст. 241 ЦК України у випадку, якщо правочин укладений від імені особи іншою особою, яка не була уповноважена на таке представництво
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо правочин укладений від імені особи іншою особою, яка не була уповноважена на таке представництво й не мала жодних повноважень діяти від імені свого довірителя, положення частини першої статті 241 ЦК України щодо вчинення представником правочину з перевищенням повноважень та наступного його схвалення не застосовуються
Визнання недійсним повідомлення про анулювання боргу як спосіб захисту
Суд: Касаційний цивільний суд

Спроба позивача використати такий спосіб захисту, як визнання недійсним повідомлення про анулювання боргу, не відповідає засадам презумпції правомірності правочину та є неефективним способом захисту
Щодо способу захисту інтересів держави у разі зайняття земельної ділянки, на якій розташована пам’ятка археології
Суд: Касаційний цивільний суд


Зайняття земельної ділянки, на якій розташована пам’ятка археології, слід розглядати як не пов’язане з позбавленням володіння порушення права власності держави. У такому разі позовну вимогу зобов’язати повернути земельну ділянку слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки
Можливість заявлення співвласником одночасно вимог про  припинення права на частку в спільному майні іншого співвласника та визнання за собою права власності на цю частку
Суд: Касаційний цивільний суд

Одночасне поєднання конструкції позову співвласника майна про припинення права на частку в спільному майні іншого співвласника та визнання за собою права власності на цю частку є недопустимим
Скасування державної реєстрації рухомого майна, здійсненої на підставі неукладеного правочину 
Суд: Касаційний цивільний суд

Державна реєстрація рухомого майна, здійснена на підставі неукладеного правочину, що порушує права особи, яка за наявності такої реєстрації позбавлена можливості зареєструвати транспортний засіб на підставі укладеного з продавцем договору купівлі-продажу, підлягає скасуванню. Внаслідок скасування державної реєстрації рухомого майна, здійсненої на підставі неукладеного правочину, позивач не позбавлений можливості в позасудовому порядку звернутися до реєстратора з відповідною заявою для набуття права власності на транспортний засіб.
Зупинення провадження у справі у зв’язку з перебуванням позивача в лавах Збройних Сил України
Суд: Касаційний цивільний суд

Інститут зупинення провадження у справі не може бути застосований з ініціативи відповідача на підставі того, що позивач перебуває в лавах Збройних Сил України, якщо позивач активно бере участь у розгляді справи та наполягає на завершенні її розгляду.
Можливість повторного залишення апеляційної скарги без руху у разі встановлення апеляційним судом наявності інших недоліків апеляційної скарги після подання заяви про усунення недоліків
Суд: Касаційний цивільний суд

Визнання апеляційної скарги неподаною та повернення її заявнику можливе лише в разі неусунення заявником недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху.
Якщо апеляційний суд після подання заяви про усунення недоліків установив наявність інших недоліків апеляційної скарги, які в ухвалі про залишення без руху не зазначались, то суд не позбавлений можливості повторно залишити апеляційну скаргу без руху із зазначенням таких недоліків та встановленням заявникові строку для їх усунення.
Належний відповідач у справах про відновлення доступу до Автоматизованої системи виконавчого провадження
Суд: Касаційний цивільний суд

Право на відновлення доступу до Автоматизованої системи виконавчого провадження (АСВП) надає Міністерство юстиції України, а не Державне підприємство "Національні інформаційні системи", яке є адміністратором реєстрів. 
Тому належним відповідачем у справах про відновлення доступу до АСВП є Міністерство юстиції України.
Звільнення працівника за прогул у зв’язку з його перебуванням у складі добровольчого формування територіальної оборони 
Суд: Касаційний цивільний суд

Визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення працівника з роботи за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України є з’ясування поважності причин його відсутності на роботі.
Основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об’єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника.
Верховний Суд дійшов висновку, що перебування працівника  у складі добровольчого формування територіальної оборони є поважною причиною відсутності такого працівника на робочому місці, що обумовлює відсутність підстав для його звільнення на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України.
Спростування інформації, отриманої під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні 
Суд: Касаційний цивільний суд

Не підлягає спростуванню інформація, отримана під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки законом встановлений інший порядок оскарження такої інформації (її дослідження здійснюється під час досудового розслідування у відповідному кримінальному провадженні).
Право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції представником юридичної особи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції представник юридичної особи має лише у разі здійснення провадження щодо юридичної особи про застосування заходів кримінально-правового характеру до такої юридичної особи одночасно з кримінальним провадженням, в якому пред’явлено підозру фізичній особі, від імені та/або в інтересах якої було вчинено кримінальне правопорушення, та у частині, що стосується інтересів юридичної особи (п. 9-1 ч. 1 ст. 393 КПК).
Обов’язковість проведення судової психіатричної експертизи згідно п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК, у разі здійснення судового розгляду у скороченому порядку, за наявності даних, що можуть викликати сумніви щодо осудності чи обмеженої осудності особи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проведення судового розгляду у скороченому порядку відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК за наявності даних, що можуть викликати сумніви щодо осудності чи обмеженої осудності обвинуваченого, а саме проходження ним лікування у медичному закладі з надання психіатричної допомоги до моменту вчинення злочинів, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 409 КК, за відсутності висновку судової психіатричної експертизи, проведення якої у цьому випадку відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК є обов’язковим, є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Щодо права дружини померлого потерпілого, яка прийняла всю спадщину за законом після його смерті та є його правонаступником, заявляти про стягнення на її користь матеріальної шкоди завданої померлому потерпілому кримінальним правопорушенням
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відшкодування шкоди, завданої потерпілому каліцтвом або іншим ушкодженням здоров’я в результаті дорожньо-транспортної пригоди, має персональний характер (стосується виключно особи, якій вона заподіяна) та не може бути предметом правонаступництва. У разі подання дружиною померлого потерпілого, яка прийняла всю спадщину за законом після його смерті, позову про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним
правопорушенням, суд повинен перевірити, чи може вона бути правонаступником у частині відшкодування матеріальної шкоди, завданої померлому потерпілому кримінальним правопорушенням.
Для об’єктивного визначення розміру матеріальної шкоди, що підлягає стягненню з обвинуваченого, суду необхідно встановити, чи відповідають придбані товари / послуги протоколу лікування, та порівняти відповідні квитанції з довідкою, наданою лікарською установою, де проходив лікування потерпілий, у якій міститься інформація щодо послуг, наданих йому за рахунок лікарні.
Заява про вчинення злочину не є доказом у кримінальному провадженні. Здійснення судом оцінки факту звернення особи із заявою до правоохоронного органу з дати її реєстрації органом, до якого вона була подана у випадку відсутності у заяві дати її написання
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заява про вчинення злочину не є доказом у кримінальному провадженні, а виступає підставою для відповідного реагування органів досудового розслідування, внесення ними відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактами, викладеними в такій заяві, та здійснення їх перевірки. Якщо в заяві про вчинення злочину відсутня дата її написання, то оцінка судом факту звернення особи з такою заявою до правоохоронного органу повинна здійснюватися виходячи з дати її реєстрації органом, до якого вона була подана.
Відсутність вимог щодо письмового повідомлення прокурора про початок досудового розслідування. Відсутність заборони та/або обмежень для органу досудового розслідування щодо зміни (доповнення) інформації в ЄРДР в ході здійснення досудового розслідування
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вимоги до письмового повідомлення слідчим прокурора про початок досудового розслідування КПК не передбачає. Допускається стисле окреслення в такому повідомленні обставин вчиненого кримінального правопорушення із зазначенням елементів його складу, визначенням попередньої кваліфікації та без опису обставин кримінального правопорушення, що містився у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань. 
Орган досудового розслідування, отримавши в ході досудового розслідування більше інформації про вчинене кримінальне правопорушення, зокрема такої, яка впливає на кримінально-правову оцінку вчиненого, повинен відобразити цю інформацію шляхом її коригування в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, що не суперечить положенням КПК.
Можливість залучення особи як понятого у кількох слідчих діях в одному і тому ж кримінальному провадженні. Відсутність обов’язку залучення до участі в слідчому експерименті підозрюваного та захисника органом досудового розслідування 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особа може бути залучена понятим під час проведення кількох слідчих дій в одному і тому ж кримінальному провадженні. Сам собою факт участі одного і того ж понятого у проведенні різних слідчих дій не може свідчити про наявність у нього зацікавленості. Орган досудового розслідування не зобов’язаний залучати до участі в слідчому експерименті підозрюваного та захисника.
Необхідність виходити з висновку експертизи, в якій визначено розмір майнової шкоди, достатній для кваліфікації її дій за ч. 1 ст. 185 КК, у разі різного визначення такого розміру у висновку експертизи та акті інвентаризації
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо розмір майнової шкоди, заподіяної викраденням майна, підтверджується як висновком експертизи, так і актом інвентаризації, в яких по-різному визначається цей розмір, що впливає на кваліфікацію викрадення як адміністративного правопорушення (ст. 51 КУпАП) або кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 185 КК), то під час кваліфікації дій особи необхідно виходити з висновку експертизи, в якій визначено розмір майнової шкоди, достатній для кваліфікації її дій за ч. 1 ст. 185 КК.
Щодо відсутності порушення працівником поліції втручання у приватне спілкування, внаслідок завантаження останнім файлу без обмеженого доступу, що містить ознаки порнографії
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії працівника поліції, які полягали у вільному завантаженні файлу, що містив ознаки порнографії, в ході моніторингу ним мережі "Інтернет", не були спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, а тому відповідно до ст. 223 КПК такі дії не належать до слідчих (розшукових) дій, не призвели до втручання у приватне спілкування, оскільки доступ до файлів не обмежувався їх власником, володільцем, і такі дії не були пов'язані з подоланням будь-яких систем логічного захисту.
Невиконання ухвали суду про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом з підстав відсутності відомостей про стягувача як підстава для постановлення окремої ухвали
Суд: Касаційний цивільний суд

Суд, який застосовує захід процесуального примусу, зокрема тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, не може вважатися стягувачем у виконавчому провадженні, оскільки є державним органом, який здійснює правосуддя у справі та видає виконавчий документ. Тому невиконання ухвали суду про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, яка набрала законної сили і в силу прямої норми закону є виконавчим документом, що підлягає негайному примусовому виконанню, з підстав відсутності відомостей про стягувача не відповідає вимогам закону. Тривале невиконання судового рішення, яке за своєю природою спрямоване на забезпечення повного і всебічного встановлення судом обставин справи та в силу вимог закону підлягає негайному виконанню, створює перешкоди суду у виконанні завдання цивільного судочинства, тому може бути підставою для постановлення окремої ухвали.
Щодо порядку отримання особою статусу члена сім’ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України та оскарження рішення про відмову у наданні вказаного статусу
Суд: Касаційний цивільний суд

Законодавством встановлено позасудовий порядок отримання статусу члена сім’ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України, що є підставою для відмови у відкритті провадження за заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Рішення про відмову у наданні вказаного статусу може бути оскаржене у встановленому законом порядку, зокрема в порядку адміністративного судочинства
Юрисдикція спору за позовом співвласника майна, який не був ні учасником кримінального провадження, ні учасником виконавчого провадження, в межах якого було накладено арешт на це майно, але звернувся до суду за захистом своїх майнових прав
Суд: Касаційний цивільний суд

Спір за позовом особи, яка не була ні учасником кримінального провадження, ні учасником виконавчого провадження, в межах якого було накладено арешт на майно, та звернулася до суду за захистом своїх прав як співвласник майна, є приватноправовим і підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства
Обставини, що є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини
Суд: Касаційний цивільний суд

Такі обставини, як тяжкий стресовий стан, спричинений втратою матері у 18-річному віці, необхідність отримання свідоцтва про смерть спадкодавця з апостилем та незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (менше двох місяців), є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини