DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про обов’язок регулятора приймати розпорядження про усунення порушень ліцензійних умов
Суд: Касаційний адміністративний суд

У нормах наведених законів щодо видачі припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю) немає змістовної колізії, проаналізовані вище норми не суперечать одна одній, а відсутність у Законі України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" чітко визначеної норми про те, що Регулятор зобов`язаний приймати розпорядження про усунення Ліцензійних умов не суперечить та не виключає обов`язку НКРЕКП виконувати приписи Законів України "Про ліцензування видів господарської діяльності" і "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" щодо оформлення окремим документом у 3-денний строк з моменту перевірки розпорядження про усунення порушень Ліцензійних умов.
Про важливість містобудівної документації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Містобудівна документація на місцевому рівні істотно та протягом тривалого часу впливає на життєвий простір мешканців міста, навколишнє середовище, розвиток міста. Тому під час розробки містобудівної документації вкрай важливим є врахування інтересів держави, територіальної громади, окремих груп та осіб. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, відповідальні за розробку та затвердження містобудівної документації, діючи з дотриманням принципів належного урядування, повинні забезпечувати збалансований підхід до різних інтересів.
Про потенційну небезпеку будівництва об’єкту за вимогами заниженої категорії складності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Заниження категорії складності об`єкта будівництва становить небезпеку для життя та здоров`я людей, оскільки законодавчі вимоги до проєктування, проведення експертизи проєктної документації для будівництва об`єктів, які належать до найвищої - V категорії складності, відрізняються від тих, що висуваються до проєктування об`єктів, що належать до нижчих категорій. Недотримання таких вимог може мати негативні наслідки для міцності об`єкта будівництва, стійкості конструкції, пожежної безпеки та інших характеристик об`єкта будівництва.
Про підстави скасування містобудівних умов та обмежень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Скасування ж Держархбудінспекцією дії містобудівних умов на підставі довідки (витягу) з містобудівного кадастру, у якій не відображено актуальної та достовірної інформації про Генеральний план міста та цільове призначення земельної ділянки, на якій планувалось здійснити будівництво (з урахуванням відповідних змін, внесених на підставі відповідного рішення уповноваженого органу), покладає на Товариство додаткові обов`язки, не передбачені законом, і фактично перекладає на позивача відповідальність за ведення містобудівного кадастру, яке здійснюється уповноваженими органом містобудування та архітектури, а також за повноту і достовірність надання даних з містобудівного кадастру, яку згідно з законодавством несе Служба містобудівного кадастру.
Про обставини за яких інформація може бути самостійною підставою для скасування реєстрації декларації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Інформація ж, отримана органом державного архітектурно - будівельного контролю, зокрема, від інших органів влади та підприємств, по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому може бути самостійною і достатньою підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларації без проведення відповідної перевірки, лише у випадку, якщо недостовірність зазначених у зареєстрованій декларації даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, є очевидною.
Про відсутність необхідності врахування необґрунтованих зауважень до містобудівної документації
Суд: Касаційний адміністративний суд

Пропозиції громадськості повинні містити обґрунтування нормативно-правових актів чи стандартів, які, на їх думку, порушуються відповідачем. Проте подані позивачем зауваження за заявами No 1083, No1084, No1089 не містять посилань на жодні нормативно-правові акти.Відтак, всі зауваження з приводу містобудівної документації підлягають обов`язковому розгляду, проте не обов`язковому врахуванню розробником та замовником містобудівної документації. Наявність певних необґрунтованих зауважень не є перешкодою для подальшого розгляду та затвердження такої містобудівної документації.
Момент набрання законної сили ухвалою слідчого судді апеляційного суду про надання дозволу на проведення НСРД. Відсутність регламентації у КПК форм і методів комунікації між прокурором, процесуальним керівником та оперативними підрозділами
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді апеляційного суду про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії не може бути оскаржена, а тому вона набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню. Перед початком проведення негласної слідчої (розшукової) дії КПК не передбачає обов’язку працівника оперативного підрозділу, який її проводить, надати копію ухвали слідчого судді про проведення негласної слідчої (розшукової) дії.
Форми і методи комунікації між прокурором, процесуальним керівником у кримінальному провадженні та оперативними підрозділами, яким доручено проведення окремих негласних слідчих (розшукових) дій, КПК не регламентуються, а тому недотримання окремих правил взаємодії між ними не може бути підставою для визнання недопустимими доказів, одержаних у результаті проведення таких дій.
Покладання процесуальних витрат, понесених органом досудового розслідування та пов’язаних з розслідуванням кримінального провадження, на державу у разі закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо потерпілий у справі приватного обвинувачення відмовився від обвинувачення, а суд закрив кримінальне провадження, що призвело до втрати особою статусу обвинуваченого, то всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов’язані з розслідуванням кримінального провадження, покладаються на державу.
Обставини, які підлягають встановленню у межах кримінального провадження за ст. 286 КК. Подання позовної заяви до суду про стягнення зі страховика шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину, передбаченого ст. 286 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

У межах кримінального провадження за ст. 286 КК факт, обставини дорожньо-транспортної пригоди, особа, винна у її настанні, характер і розмір завданої шкоди встановлюються судом як обставини, що мають істотне значення для кримінальної справи і належать до предмета доказування. У цьому разі незвернення потерпілого безпосередньо до страховика жодним чином не перешкоджає з’ясуванню обставин, з якими законодавець пов’язує підстави для виплати відшкодування. Якщо особа подала позовну заяву до суду про стягнення зі страховика шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину, передбаченого ст. 286 КК, то вона здійснила відповідне волевиявлення, обравши на власний розсуд один з альтернативно можливих способів захисту свого порушеного права.
Залучення статиста як факультативного учасника слідчого експерименту у кримінальному провадженні за ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Слідчий експеримент у кримінальному провадженні за ст. 286 КК може бути проведений із залученням статиста, який є факультативним учасником цієї слідчої дії, заміняє певного учасника кримінального правопорушення та виконує за вказівкою слідчого конкретні дії. Підбір статиста здійснює особа, яка проводить відповідну слідчу дію. КПК не містить вимог до особи статиста, зокрема до його одягу, та не передбачає, щоб статист повністю відповідав учаснику кримінального правопорушення, роль якого він виконує під час слідчого експерименту. Обов’язку вносити дані про особу статиста у процесуальні документи КПК не передбачає.
Прийняття судом рішення про відкритий або закритий судовий розгляд та оцінка можливих порушень при прийнятті такого рішення.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Прийняття судом рішення про відкритий або закритий судовий розгляд є його дискреційним повноваженням. Можливі порушення при прийнятті такого рішення не віднесені кримінальним процесуальним законом до безумовних підстав для його скасування (ч. 2 ст. 412 КПК), а істотність таких порушень має бути оцінена у кожному конкретному випадку.
Подання апеляційної скарги, в якій зазначено апеляційний суд, який був ліквідований у встановленому законом порядку, до новоствореного апеляційного суду
Суд: Касаційний кримінальний суд

Апеляційна скарга, в якій зазначено апеляційний суд, який був ліквідований у встановленому законом порядку, подана до новоствореного апеляційного суду, що здійснює правосуддя на відповідній території, підлягає розгляду цим новоствореним апеляційним судом. Повернення апеляційним судом такої скарги заявнику на підставі п. 3 ч. 3 ст. 399 КПК є безпідставним  та вказує на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Дії суду у разі відмови від апеляційної скарги, поданої прокурором до виходу суду в нарадчу кімнату. Наслідки залишення цього питання без вирішення до моменту виходу суду до нарадчої кімнати.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо відмова від апеляційної скарги подана прокурором до виходу суду в нарадчу кімнату, то суд повинен прийняти рішення щодо неї одразу після її надходження, подання або оголошення в судовому засіданні. Залишення цього питання без вирішення до моменту виходу суду до нарадчої кімнати є істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства.
Умови призначення покарання за сукупністю вироків. Незастосування ч. 1 ст. 71, ч. 3 ст. 72 КК у разі відбуття невідбутої частини покарання за попереднім вироком у виді штрафу на час ухвалення нового вироку.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Покарання за сукупністю вироків за правилами, передбаченими ч. 1 ст. 71 КК, може бути призначено судом за наявності двох умов: 1) кримінальне правопорушення вчинено засудженим "після постановлення вироку, але до повного відбуття покарання" за попереднім вироком; 2) на момент призначення покарання за новим вироком засудженим не відбуто частину покарання (основного та/або додаткового) за попереднім вироком. Відсутність хоча б однієї з цих умов виключає можливість застосування ч. 1 ст. 71 КК під час вирішення питання про призначення покарання за новим вироком.
Якщо на момент вчинення особою нового кримінального правопорушення невідбутою частиною покарання за попереднім вироком було основне покарання у виді штрафу (ст. 53 КК), яке на час ухвалення нового вироку вже відбуто, порядок та правила призначення остаточного покарання за сукупністю вироків, визначені положеннями ч. 1 ст. 71, ч. 3 ст. 72 КК, не застосовуються.
Відсутність права у слідчого, прокурора доручати проведення обшуку оперативним підрозділам
Суд: Касаційний кримінальний суд

Загальні положення ст. 223 КПК не вказують на можливість передоручення виконання ухвали слідчого судді. Одночасно, ст. 235 КПК взагалі позбавляє слідчого суддю можливості дати доручення оперативному підрозділу чи його співробітнику на виконання ухвали про обшук. А спеціальна норма ст. 236 КПК чітко визначає суб`єктів виконання ухвали, де не вказані співробітники оперативних підрозділів.
Законодавець виходив з того, що саме негласні слідчі (розшукові) дії за ухвалою слідчого судді можуть проводитися оперативними підрозділами. Більше того, в силу потреби захистити відомості про факт проведення негласної слідчої (розшукової) дії, у клопотанні слідчого, прокурора, ухвалі слідчого судді не зазначається уповноважений оперативний підрозділ, який має виконувати негласну слідчу (розшукову) дію (п. 2.2. Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні).
Таким чином, системне тлумачення процесуальних норм, передбачених п. 3 ч. 2 ст. 40, ст. 236 КПК дає підстави для висновку про те, що виконання ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи покладається на слідчого чи прокурора і не може бути доручене відповідним оперативним підрозділам.
Звільнення від сплати судового збору вкладника банку при звернення з позовом до ФГВФО щодо невнесення його до загального реєстру вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від власного правового висновку щодо сплати судового збору споживачами фінансових послуг, визначивши, що дія частини третьої статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів", яка передбачає звільнення від сплати судового збору споживачів фінансових послуг, не поширюється на спори, які виникають між вкладниками банку та Фондом гарантування вкладів фізичних осіб під час здійснення останнім владних управлінських функцій (виконання окремої владної функції Фонду, а саме організації виплат відшкодувань за вкладами на підставі пункту 4 частини другої статті 4 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб")
Порядок прийняття рішення про відмову у прийнятті до товариства спадкоємця учасника товариства
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного цивільного суду та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо порядку прийняття рішення про відмову у прийнятті до товариства спадкоємця учасника товариства, визначивши, що рішення про відмову у прийнятті до товариства спадкоємця приймають більш як 50 % загальної кількості голосів учасників товариства, включно з голосами, які припадають на частку учасника, який помер, хоча цей учасник (його представник) у голосуванні участі не бере. Єдиний учасник товариства, який володіє меншою часткою у статутному капіталі, не може скликати загальні збори та відмовити у прийнятті до товариства спадкоємців померлого учасника, котрий володів більшою часткою у статутному капіталі. Спадкоємці останнього, які виявили бажання брати участь у діяльності товариства, не можуть бути позбавлені права участі в ньому
Належні докази на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки для цілей сплати орендної плати чи повернення безпідставно збережених грошових коштів фактичним землекористувачем без оформлення орендного договору
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо належних доказів на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визначивши, що для цілей сплати орендної плати чи повернення безпідставно збережених грошових коштів фактичним землекористувачем без оформлення орендного договору належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98 - 103 ГПК України, які містять інформацію щодо предмета спору
Порядок встановлення змісту норм іноземного права, що підлягають застосуванню до правовідносин з іноземним елементом
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо порядку встановлення змісту норм іноземного права, що підлягають застосуванню до правовідносин з іноземним елементом, визначивши, що встановлення змісту норм іноземного права є обов`язком суду, який розглядає справу, в силу закону та здійснюється ex officio (за офіційним принципом), тоді як учасники справи, які зацікавлені у застосуванні судом норм права відповідної іноземної держави, мають право сприяти суду у вжитті заходів щодо встановлення змісту норм іноземного права шляхом подання суду документів, що підтверджують зміст таких норм, на які вони посилаються на обґрунтування своїх вимог або заперечень. При розгляді спорів, що виникли з правовідносин з іноземним елементом, суд враховує принцип jura novit curia ("суд знає закони"), згідно з яким суд зобов`язаний застосувати ті норми матеріального та процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, незалежно від того, чи посилаються на них сторони.
Встановлення дійсного змісту норм іноземного права (Англії та Уельсу)
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо встановлення дійсного змісту норм іноземного права (Англії та Уельсу), визначивши, що поряд з нормативно-правовими актами, які поширюються на певні правовідносини, висновок експерта є допустимим способом здобуття судом інформації про іноземні норми, які застосовуються до правовідносин з іноземним елементом.
Застосування права іноземної держави у зобов’язальних правовідносинах між резидентом України та нерезидентом України, які виникли на підставі договору поруки 
Суд: Велика Палата

У зобов’язальних правовідносинах між резидентом України та нерезидентом України, які виникли на підставі договору поруки з вибором права іноземної держави, як щодо наслідків вчинення правочину поруки для його сторін, так і щодо строку дії поруки як забезпечувального зобов`язання, а також щодо строку позовної давності за вимогами кредитора до поручителя, підлягає застосування право іноземної держави
Докази поширення недостовірної інформації по телебаченню
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного цивільного суду та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо належності доказів поширення недостовірної інформації по телебаченню, визначивши, що позивач має право надати або відеозапис, отриманий у порядку статті 64 Закону України "Про телебачення і радіомовлення", або відеозапис з електронного інтернет-джерела (електронної платформи), на якому (якій) розміщено відеоролик. Якщо особа не має такого запису і надає копію, отриману з інших джерел, відповідно до частини п`ятої статті 96 ГПК України суд може витребувати відеозапис за наявності сумніву у відповідності поданого відеозапису оригіналу. Якщо відеозапис не зберігся взагалі, то сторони мають право доводити факти порушеного права у справі будь-якими доказами.
Звернення громадянина або юридичної особи до телерадіоорганізації зі скаргою в порядку статті 64 Закону України "Про телебачення та радіомовлення"
Суд: Велика Палата

Звернення громадянина або юридичної особи до телерадіоорганізації зі скаргою в порядку статті 64 Закону України "Про телебачення та радіомовлення" не є обов`язковою передумовою звернення до суду за захистом недоторканості ділової репутації
Критерії встановлення подібності правовідносин
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду конкретизувала власні правові висновки та правові висновки Верховного Суду України щодо критеріїв встановлення подібності правовідносин, визначивши, на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. 
Якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими
Заволодіння земельними ділянками лісогосподарського призначення
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо заволодіння земельними ділянками лісогосподарського призначення, визначивши, що заволодіння земельними ділянками є неможливим лише в разі, якщо на такі ділянки за жодних умов не може виникнути право власності. Водночас приватні особи можуть мати земельні ділянки лісогосподарського призначення на праві власності. У випадку незаконного, без відповідної правової підстави заволодіння особою такими землями, право власності (включаючи права володіння, користування та розпорядження) і далі належатиме власникові. Інша особа внаслідок державної реєстрації за нею права власності на нерухоме майно стає його фактичним володільцем (бо про неї є відповідний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно), але не набуває право володіння на земельну ділянку.
Наслідки зайняття земельних ділянок фактичним користувачем
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила шляхом уточнення від власного правового висновку щодо наслідків зайняття земельних ділянок фактичним користувачем, визначивши, що зайняття земельних ділянок, зокрема фактичним користувачем, треба розглядати як таке, що не є пов’язаним із позбавленням власника його володіння цими ділянками.
Спосіб захисту права власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду підтвердила власний правовий висновок щодо способу захисту права власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення, визначивши, що вимога про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядку статті 387 ЦК України є ефективним способом захисту права власності.
Належний спосіб захисту прав власника у випадку заволодіння його нерухомим майном
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від власного правового висновку щодо належного способу захисту прав власника у випадку заволодіння його нерухомим майном, визначивши, що пред`явлення власником нерухомого майна вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права.
Розмежування віндикаційного та негаторного позовів
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду частково відступила шляхом уточнення від власного правового висновку щодо розмежування віндикаційного та негаторного позовів, визначивши, що визначальним критерієм для розмежування віндикаційного та негаторного позовів є відсутність або наявність у позивача володіння майном. Відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння; особа, до якої перейшло право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі правоможності власника, включаючи право володіння
Оскарження ухвали суду, постановленої за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від власного правового висновку щодо можливості оскарження ухвали суду, постановленої за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, визначивши, що у разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.