DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Необхідність отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проєктування реконструкції житлових приміщень і наведення даних про це у деклараціях
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавець як єдину умову, за якої для проєктування реконструкції житлових приміщень містобудівні умови та обмеження не надаються, визначив відсутність зміни їх зовнішньої конфігурації.
Реконструкція квартири з облаштуванням окремого входу та вирізанням у фасаді багатоквартирного будинку додаткових дверних отворів, облаштуванням окремої вхідної групи, тобто із зміною її зовнішньої конфігурації, є видом реконструкції, який передбачає отримання замовником вихідних даних у вигляді містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки.
Якщо уповноважений орган не надавав містобудівних умов та обмежень на проєктування об’єкта і замовник або проєктувальник їх не отримував, то й наведені в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об’єкта до експлуатації дані щодо відсутності підстав для отримання містобудівних умов та обмежень і про наявність на цей об’єкт затвердженого (належно затвердженого, затвердженого в установленому порядку) проєкту є недостовірними, оскільки останній не пройшов процедуру встановлення відповідності проєктних рішень вихідним даним на проєктування (погодження проєкту), до яких законом віднесено й містобудівні умови та обмеження, не був розроблений з їх урахуванням.
Наслідки виявлення недоліків містобудівних умов та обмежень
Суд: Касаційний адміністративний суд

Якщо наділений відповідними повноваженнями орган видав особі спірні містобудівні умови та обмеження, на підставі яких було подано декларацію про початок будівельних робіт і протягом певного часу здійснювалось відповідне будівництво, допущення органом нагляду певних порушень не можуть бути поставлені у провину особі, адже вона правомірно розраховувала на відповідність поданої ними документації нормам чинного законодавства.
Перевірка питання правомірності виданих органами державної влади дозволів на вчинення певних дій або їх погодження має відбуватись саме на відповідних етапах, а не в будь-який час.
За наявності підстав вважати, що містобудівні умови та обмеження містили певні недоліки, орган нагляду має право зупинити дію рішення об’єкта нагляду та повідомити його про необхідність усунення встановлених недоліків. Водночас скасування містобудівних умов та обмежень є крайнім заходом.
Право суб’єкта містобудівної діяльності на участь у прийнятті рішення про скасування дії містобудівних умов
Суд: Касаційний адміністративний суд

Скасування містобудівних умов як крайній захід, який може бути застосовано за результатами нагляду, на підставі чого в органу державного архітектурно-будівельного контролю виникає повноваження анулювати дозвіл на виконання будівельних робіт, зумовлює настання для особи наслідків у вигляді припинення можливості реалізації прав у сфері містобудівної діяльності як суб’єкта такої діяльності.
Вирішення такого важливого для суб’єкта містобудування питання має відбуватися з дотриманням права останнього на участь у прийнятті такого рішення, з повідомленням про результати проведеної в порядку нагляду перевірки, суть виявлених порушень і наданням можливості їх усунення в розумний і достатній строк.
Скасовуючи містобудівні умови, видані об’єктом нагляду суб’єкту містобудування, орган нагляду, дотримуючись вимог пропорційності, розсудливості та добросовісності, принципу належного урядування, повинен діяти в належний і якомога послідовніший спосіб, враховувати усі обставини, які мають значення для прийняття такого рішення, забезпечити дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів такого суб’єкта і цілями, на досягнення яких воно спрямоване, з урахуванням права останнього на участь у процесі його прийняття.
Про цільове призначення зонінгу у сфері містобудування
Суд: Касаційний адміністративний суд

План зонування території (зонінг) фактично становить планувальний поділ території міста на певні території з визначенням переліку дозволених (переважних та супутніх) об’єктів забудови, що забезпечує реалізацію довгострокової стратегії комплексного розвитку міста з урахуванням усіх його потреб та стримує хаотичну забудову. Містобудівні умови та обмеження насамперед мають відповідати плану зонування і в разі його відсутності – детальному плану.
Відсутність правових підстав будівництва житлового будинку на землях громадської забудови
Суд: Касаційний адміністративний суд

На земельних ділянках, які за функціональним призначенням належать до земель громадської забудови, не повинно дозволятися будівництво житлових будинків, оскільки така територія призначена для задоволення публічних інтересів (для розміщення громадських будівель і споруд – готелів, офісних будівель, торговельних будівель, для публічних виступів, для музеїв та бібліотек, для навчальних та дослідних закладів, для лікарень та оздоровчих закладів тощо), а не для розміщення житлової забудови.
Відмова в наданні містобудівних умов та обмежень у разі невідповідності намірів забудови
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні під час ухвалення рішення про надання або відмову в наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки уповноважений орган визначає, виходячи з містобудівної документації на місцевому рівні – генерального плану та детального плану території, якщо такий розроблено.
При цьому невідповідність намірів забудови як підстава для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень означає, що запланований для будівництва об’єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим і графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту.
Відмова в наданні містобудівних умов та обмежень у разі встановлення міською радою мораторію на будівництво
Суд: Касаційний адміністративний суд

Міська рада має право приймати рішення про оновлення містобудівної документації на місцевому рівні одним із способів, визначених частиною другою статті 16 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Разом із тим такий спосіб внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні, як встановлення мораторію на будівництво, Законом не передбачено, що свідчить про невідповідність вказаного інструменту принципу правової визначеності.
Встановлення міською радою мораторію на будівництво не може бути підставою для відмови в наданні містобудівних умов та обмежень.
Відповідність наміру забудови у вигляді реконструкції  окремої квартири в частині зблокованого будинку цільовому призначенню земельної ділянки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Намір забудови у вигляді реконструкції частини зблокованого будинку (окремої квартири) відповідає цільовому призначенню земельної ділянки "землі житлової та громадської забудови" і виду цільового призначення "для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)".
У такому разі орган державного архітектурно-будівельного нагляду не має визначених законом правових підстав для скасування дії раніше виданих замовнику містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.
Умови отримання будівельного паспорта на об'єкт будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Чинне законодавство не містить жодних застережень щодо неможливості видачі будівельного паспорта на будівництво садибного (котеджного) житлового будинку в межах домоволодіння у разі розташування на території останнього інших житлових будинків.
Параметри об’єктів, які можна будувати на підставі будівельного паспорта
Суд: Касаційний адміністративний суд

Будівництво одного об’єкта (однієї будівлі), який є зблокованим житловим будинком, за умови неперебільшення площі такого будинку більше ніж на 300 кв. м дозволяє виконувати будівельні роботи на підставі будівельного паспорта.
У разі якщо загальна площа об’єкта є більшою ніж 300 кв. м і такий об'єкт належить до об’єктів I-III категорій складності, то виконання будівельних робіт стосовно такого об’єкта не може здійснюватися згідно з будівельним паспортом та повідомленням про початок виконання будівельних робіт.
У такому випадку виконання будівельних робіт можливе лише після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, а також виконання інших вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", зокрема з обов’язковим отриманням містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, з розробленням у встановленому порядку проєкту будівництва, здійсненням авторського та технічного нагляду.
Обов’язковість науково-технічного супроводу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Об'єкти житлово-цивільного призначення V категорії складності згідно з додатком 6 ДБН Д.1.1-7 та IV і V категорій складності згідно з додатком 7 ДБН Д.1.1-7 підлягають обов’язковому науково-технічному супроводу на підставі договору про виконання робіт із науково-технічного супроводу на цьому об’єкті.
Щодо належності господарських (допоміжних) будівель, зокрема сараїв, до будівель (споруд) тимчасового характеру
Суд: Касаційний адміністративний суд

Про тимчасовий характер будівлі (споруди) може свідчити те, що вона є тимчасовою збірно-розбірною будівлею, зведена (влаштована) без фундаменту, з недовговічного матеріалу, сезонного використання без утеплення основних огороджувальних конструкцій (навіси, палатки, кіоски, накриття, літні душі, вбиральні, теплиці, покриті поліетиленовою плівкою, тощо).
Господарські ж (допоміжні) будівлі, у тому числі сараї, підлягають технічній інвентаризації в складі основної будівлі – об'єкта нерухомого майна, виконують функції допоміжного господарського призначення та інженерного забезпечення основних будинків, тобто є нерозривно з ними пов’язані, обліковуються в технічному паспорті, зокрема, індивідуальних (садибних) житлових будинків як єдиний комплекс будівель.
Будівля-сарай є капітальною спорудою, а тому роботи з її реконструкції могли виконуватися лише після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт і така будівля підлягала прийняттю в експлуатацію у порядку, встановленому законодавством.
Підстави для анулювання паспорта прив’язки тимчасової споруди
Суд: Касаційний адміністративний суд

Достатньою підставою для анулювання паспорта прив’язки тимчасової споруди є, зокрема, виявлення відхилення фактично розміщеної тимчасової споруди від вимог щодо розміру, конфігурації та інших вимог, визначених у паспорті прив’язки.
Органи, які уповноважені приймати рішення про демонтаж тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності не належить до об’єктів будівництва, а тому на правовідносини стосовно демонтажу такої споруди, встановленої самовільно, не поширюються норми статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", якою регламентовано знесення самочинного будівництва.
Дії з демонтажу самовільно розміщеної тимчасової споруди для здійснення підприємницької діяльності є заходами з відновлення благоустрою населеного пункту, здійснення яких належить до власних (самоврядних) повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад. 
Постійні комісії відповідної ради не є ані міськими радами, ані їх виконавчими органами і не уповноважені законом на прийняття самостійних рішень про демонтаж тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності.
Важливість дотримання контролюючим органом порядку винесення припису про усунення порушення правил благоустрою та доведення такого припису до відома належного суб’єкта господарювання - власника розміщеної малої архітектурної форми (МАФ)
Суд: Касаційний адміністративний суд

Невиконання обов’язку щодо з’ясування особи власника розміщеної малої архітектурної форми (МАФ), що призвело до позбавлення суб’єкта господарювання можливості відреагувати на вимоги припису, надати відповідні пояснення та документи на підтвердження свого права встановити відповідний МАФ, є порушенням визначеного порядку винесення припису про усунення порушень.
Щодо здійснення державною авіаційною службою України перевірок у сфері містобудування, зокрема щодо будівництва на приаеродромній території, та підстави для проведення таких перевірок
Суд: Касаційний адміністративний суд

Державіаслужба наділена контролюючими функціями, зокрема, і щодо порядку будівництва на приаеродромній території. Прийняті Державною авіаційною службою України рішення, у тому числі й щодо припинення будівництва на приаеродромній території, є обов'язковими для органів виконавчої влади, місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб незалежно від форми власності, які допустили відповідні порушення.
Правомірною, тобто такою, що здійснена в межах та у спосіб, передбачений законодавством у галузі цивільної авіації, вважається проведення перевірки, здійсненої на підставі листа Служби безпеки України, у якому міститься інформація, яка належить до інформації про зниження рівня безпеки польотів та авіаційної безпеки, адже згідно з пунктами 2 і 21 частини першої статті 1 Повітряного кодексу України авіаційна безпека – захист цивільної авіації від актів незаконного втручання, який забезпечується комплексом заходів із залученням людських і матеріальних ресурсів; а безпека польотів – стан, за якого ризик шкоди чи ушкодження обмежений до прийнятного рівня.
Проведення перевірки без присутності уповноваженої суб’єктом  містобудування особи або попереднього неповідомлення суб’єкта містобудування про проведення позапланової перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб’єктом містобудування особи або попереднього неповідомлення суб’єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов’язкової передумови її проведення свідчить про допущення грубого, а не формального порушення органом порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Межі проведення позапланової перевірки дотримання суб’єктом містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Під час проведення позапланової перевірки за дотриманням суб’єктом містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності контролюючий орган не обмежений питаннями, порушеними у зверненні фізичної особи, яке стало підставою для проведення перевірки.
Оскарження дій контролюючого органу, вчинених при призначенні та проведенні перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Неправомірність дій контролюючого органу при призначенні та проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставою позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
Здійснення контролю за дотриманням благоустрою населених пунктів власниками об’єктів, розміщених на земельних ділянках приватної власності 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Земельні ділянки, що перебувають у приватній власності фізичних осіб, у статті 13 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" не віднесені до об’єктів благоустрою населених пунктів. 
Питання дотримання власником таких будівель вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" має вирішуватися за наслідками здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а не в порядку контролю дотримання благоустрою населених пунктів.
Скасування дії паспорта прив’язки тимчасової споруди в порядку державного архітектурно-будівельного нагляду 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час видачі паспорта прив’язки тимчасової споруди є правомірною та належить до повноважень головних інспекторів будівельного нагляду в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, оскільки органи, уповноважені на видання такого дозвільного документа, у розумінні частини першої статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і підпункту 1 пункту 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року No 698, є об’єктом нагляду, а виданий цим органом паспорт прив’язки тимчасової споруди – предметом нагляду.
Обставини, які свідчать про бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо непроведення перевірки на об’єкті будівництва за зверненням зацікавленої особи
Суд: Касаційний адміністративний суд

Нездійснення посадовими особами Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ДАБІ) підготовчих заходів, зокрема, шляхом видання наказу та направлення на проведення позапланової перевірки свідчить про невиконання покладених на них законодавством повноважень та ухилення від проведення позапланової перевірки об’єкта будівництва за зверненням зацікавленої особи.
Відповідальність за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проєктних рішень на об’єктах, будівництво яких припинено у зв'язку з відсутністю фінансування таких робіт замовником 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Відповідальність, передбачену частиною третьою статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", несуть саме суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, зокрема підрядники.
Припинення станом на час проведення перевірки органом державного архітектурно-будівельного контролю виконання будівельних робіт на об’єкті у зв'язку з відсутністю їх фінансування замовником не може звільняти від відповідальності суб'єкта містобудування (генерального підрядника, підрядника, субпідрядника), який виконав будівельні роботи з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проєктних рішень, а також не скасовує обов’язку виконати відповідний припис про усунення цих порушень.
Відповідальність за поширення суб’єктом господарювання на контретикетках, етикетках / кольєретках вин власного виробництва неправдивої інформації
Суд: Касаційний господарський суд

Поширення неправдивих відомостей суб’єктом господарювання, що вводить
в оману невизначене коло осіб, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення
щодо назви продукту, його споживчих властивостей та стандарту, якому відповідає
продукт, може вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) товару
цього суб’єкта господарювання. Такі дії тягнуть за собою відповідальність,
передбачену Законом України "Про захист від недобросовісної конкуренції".
Виробники вин несуть відповідальність за розміщення інформації на етикетках
та контретикетках цих вин.
Докази використання торговельної марки у справі щодо припинення порушень прав інтелектуальної власності на торговельні марки
Суд: Касаційний господарський суд

На підтвердження факту використання торговельної марки власник
свідоцтва має, по-перше, визначити, яким саме чином відповідач використовує
торговельну марку, і, по-друге, подати суду докази вчинення дій з переліку
зазначених у частині четвертій статті 16 Закону України "Про охорону прав на знаки
для товарів і послуг" залежно від обставин, які доводяться у справі.
Належний спосіб захисту у спорах про порушення прав інтелектуальної власності власників свідоцтв на торговельні марки
Суд: Касаційний господарський суд

У спорі про порушення прав інтелектуальної власності власників свідоцтв
на торговельні марки належним та ефективним способом захисту порушених прав
буде вимога про зобов’язання припинити таке порушення, а не заборона
використання ліцензійного договору.
Розірвання договору генерального підряду, строк дії якого закінчився
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом положень пункту 1 частини другої статті 11 та статті 509 ЦК України
розірвано може бути лише чинний (такий, що діє на час звернення до суду з позовом
й ухвалення відповідного судового рішення) договір.
Порядок повернення замовником авансу за договором генерального підряду після закінчення строку дії цього договору
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо генпідрядник отримав аванс на підставі договору генерального підряду,
то в разі закінчення строку дії цього договору така підстава отримання зазначених
коштів не перестала існувати, тому положення статті 1212 ЦК України до спірних
правовідносин не застосовуються. Повернення суми авансу має відбуватися з огляду
на положення ЦК України, що регулюють відносини підряду, та самого договору.
Встановлення факту порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в разі втручання споживача в параметри розрахункового приладу обліку з метою зміни його показів
Суд: Касаційний господарський суд

Підтвердження встановлення на прилад обліку споживача індикаторів дії
впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, передача
їх на збереження споживачу та підтвердження фіксації цими індикаторами впливу
постійного (змінного) магнітного або електричного полів свідчить про явні ознаки
втручання споживача в параметри розрахункового приладу обліку з метою зміни
його показів, що є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії,
і не потребує додаткового встановлення факту порушення споживачем цих Правил,
оскільки цей факт підтверджується самим індикатором, яким зафіксовано вплив
магнітного чи електричного полів.
Відповідальність за збереження і цілісність індикаторів, установлених на/в приладах обліку електричної енергії
Суд: Касаційний господарський суд

З огляду на те, що індикатори встановлюються на приладах обліку
або є вмонтованими в прилади обліку, відповідальність за збереження і цілісність
індикаторів, установлених на/в приладах обліку, має покладатися відповідно до акта
про пломбування на сторону, яка несе відповідальність за збереження і цілісність цих
приладів обліку (власник (користувач) електроустановки або організація, на території
(у приміщенні) якої вони встановлені).
Забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення загальних зборів акціонерів та заборони державним реєстраторам проводити реєстраційні дії на підставі оскаржуваного рішення
Суд: Касаційний господарський суд

Заходи забезпечення позову про визнання недійсним рішення загальних зборів
акціонерів акціонерного товариства у вигляді зупинення його дії та заборони
державним реєстраторам проводити реєстраційні дії на підставі оскаржуваного
рішення відповідають процесуальним нормам, що регулюють корпоративні
відносини.
Ухвалення судом рішення про забезпечення позову без одночасного вирішення
питання про зустрічне забезпечення не позбавляє заявника права звернутися
до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення, що може бути подано після
вжиття судом заходів забезпечення позову.
Застосування різних строків позовної давності для оскарження рішень загальних зборів окремих юридичних осіб
Суд: Касаційний господарський суд

Законодавець диференційовано встановив правила позовної давності для
вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів окремих юридичних осіб:
один рік — для товариств з обмеженою та додатковою відповідальністю; три місяці —
для акціонерних товариств; три роки (загальна позовна давність) — для інших
юридичних осіб і громадських об’єднань, зокрема для творчих спілок,
як неприбуткових професійних об’єднань у формі громадських організацій.
Неможливість одночасного задоволення судом вимог про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів юридичної особи
Суд: Касаційний господарський суд

Одночасне визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів
юридичної особи не відповідає законодавству. У разі визнання акта недійсним у суду
немає потреби скасовувати його, оскільки визнання недійсним означає, що він не
створює правових наслідків з моменту його вчинення. Скасування ж акта означає
втрату чинності таким актом на майбутнє з моменту набрання чинності відповідним
судовим рішенням.