DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про вичерпний перелік підстав для звернення Державної екологічної інспекції України до суду
Суд: Касаційний адміністративний суд

Коли йдеться про вжиття заходів реагування, законом встановлено вичерпний перелік підстав для звернення контролюючого органу до суду щодо обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.
Водночас у всіх інших випадках позивач без звернення до суду складає обов`язкові до виконання приписи, вимоги, розпорядження щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням.
Про істотне порушення будівельних норм і правил
Суд: Касаційний адміністративний суд

Під істотним порушенням будівельних норм і правил необхідно розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.
Про відмінність понять "комплексна схема розміщення тимчасової споруди" та "схема розміщення тимчасової споруди"
Суд: Касаційний адміністративний суд

Схема розміщення тимчасової споруди (ТС) (пункт 2.6 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України No 244 від  21 жовтня 2011 року), що надається у складі документів для отримання паспорту прив`язки - є конкретною схемою розміщення на конкретному місці конкретної тимчасової споруди. Водночас жодних нормативних вимог щодо порядку її складання не встановлено (пункт 2.11 Порядку No 244 містить лише вказівку про виконання схеми на топографо-геодезичній основі у масштабі 1:500).
Законодавець у Порядку No 244 не ототожнює комплексну схему розміщення ТС та архітип, що передбачені пунктом 1.6 Порядку No 244, із схемою розміщення ТС, що визначена пунктом 2.6 цього нормативного документа.
Комплексна схема та схема розміщення ТС - це різні документи, отже відсутність комплексної схеми не ототожнюється з недостовірними відомостями у документах, зазначеними у   пункті 2.6 Порядку No 244, що визначено як підставу для анулювання паспорту прив`язки ТС (пункт 2.27).
Про наявність у непрацюючого пенсіонера, який проживає у зоні гарантованого добровільного відселення, права на доплату, передбачену положеннями статті 39 Закону No 796-XII, за відсутності посвідчення, що підтверджує статус потерпілого 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Не може бути єдиною причиною для відмови уповноваженим органом у виплаті вказаної доплати відсутність у особи посвідчення, що підтверджує статус постраждалого від внаслідок Чорнобильської катастрофи, за умови наявності у особи підтвердженого статусу непрацюючого пенсіонера, встановленого судами, на підставі належних доказів (копія паспорта особи з відміткою про зареєстроване місце проживання чи відповідна довідка органу місцевого самоврядування, тощо) місця проживання непрацюючого пенсіонера, яке має бути віднесено до зони радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, згідно Переліку населених пунктів, віднесених до зон радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 1991 року No 106; періоду проживання особи у вказаному населеному пункті, а також інших обставин, які вказують на добросовісність поведінки особи з метою реалізації нею права на отримання підвищення до пенсії, передбаченого статтею 39 Закону України від 28 лютого 1991 року No 796-ХІІ "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" (у редакції, що діяла до 01 січня 2015 року).
Межі судового розгляду  при тлумаченні правочину (заповіту
Суд: Касаційний цивільний суд

Тлумачення заповіту може здійснюватися як при розгляді справи з позовними вимогами про тлумачення заповіту, так і при розгляді справ щодо спадкування без заявлення таких вимог, що не буде виходом суду за межі позовних вимог.
Оскарження прокурором  заочного рішення суду в рамках цивільного судочинства
Суд: Касаційний цивільний суд

ЦПК України не передбачає такої форми участі прокурора в цивільному судочинстві, як подача заяви про перегляд заочного рішення. Апеляційне оскарження заочного рішення прокурором в інтересах держави в особі відповідача має відбуватися без попереднього подання заяви про перегляд заочного рішення до суду, що ухвалив таке рішення.
Щодо обов’язкового елементу об’єктивної сторони складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Верховний Суд указав на правильність висновків судів попередніх інстанцій, зазначивши, що обов’язковим елементом об’єктивної сторони складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК, є отримання службовою особою неправомірної вигоди за вчинення дій чи бездіяльності, що випливають з її правомірних службових повноважень.
Дії голови правління щодо отримання грошових коштів від осіб, які мали намір підключитись до енергосистеми товариства або отримати додаткову потужність, з подальшим їх оприбуткуванням в касі підприємства, були обумовлені діяльністю голови правління та визнані в практичній діяльності товариства, що свідчить про правомірність їх отримання останнім.
Факт звернення експертів до слідчого з клопотанням про надання певних документів для проведення експертизи чи уточнення деяких відомостей не можна розцінювати як підтвердження відсутності в експертів достатніх знань 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Скасовуючи рішення нижчих інстанцій Верховний Суд указав, що з врахуванням інкримінованого особі кримінального правопорушення, яке має свою специфіку щодо предмету та обсягу доказування, результати судових експертиз інколи відіграють визначальну роль у пред’явленому обвинуваченні, оскільки саме від них безпосередньо залежить доведеність винуватості особи. Тобто дослідження у конкретній галузі знань є тим незамінним доказом, на підставі якого, у тому числі, можна зробити висновок про те, чи вчиняла певна особа діяння, за яке КК передбачено кримінальну відповідальність.
Факт звернення експертів до слідчого з клопотанням про надання певних документів для проведення експертизи чи уточнення деяких відомостей не можна розцінювати як підтвердження відсутності в експертів достатніх знань для проведення доручених їм експертиз, адже відповідно до абз. 12 п. 12. Розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом МЮУ від 08.10.1998 No 53/5, експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов’язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим. Такого повідомлення матеріали кримінального провадження не містять.
Нормативна вимога проведення процесуальних дій уповноваженими суб’єктами покликана забезпечити вчинення цих дій особами з необхідною кваліфікацією, які виконують свої професійні обов’язки.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Верховний Суд не погодився з рішенням апеляційного суду про недопустимість зібраних доказів і констатував, що інститут підслідності покликаний оптимізувати діяльність органів, що здійснюють досудове розслідування, з метою його найбільш ефективної та результативної організації для досягнення завдань кримінального провадження, передбачених у ст. 2 КПК. Разом з цим забезпечення ефективного розслідування і, як складова цієї діяльності, визначення органу розслідування є по суті управлінською діяльністю прокурора, у якого можуть бути найрізноманітніші підстави для передачі справи тому чи іншому органу. Це можуть бути відомості про особисту зацікавленість посадових осіб "правильного" органу розслідування в результатах справи, і їхня функціональна залежність від сторін у справі, і відсутність достатнього досвіду, ресурсів та інформації в того органу, який має проводити розслідування за визначеною законом підслідністю, тощо. Водночас специфіка корупційних злочинів та особливості здійснення досудового розслідування у них потребують недопущення зволікання у фіксації відомостей про такий злочин, термінового вжиття заходів, спрямованих на збирання доказів, та залучення співробітників правоохоронного органу до розслідування в обсязі, необхідному для прийняття рішення щодо ініціювання проведення комплексу НСРД.
Нормативна вимога проведення процесуальних дій уповноваженими суб’єктами покликана забезпечити вчинення цих дій особами з необхідною кваліфікацією, які виконують свої професійні обов’язки в умовах передбаченого законом контролю і у визначений правовий спосіб.
У цьому провадженні відповідно до вимог ст. 36, ч. 7 ст. 214 КПК  прокурор надав доручення про проведення досудового розслідування визначеному ним слідчому відділу УП ГУ НП, а сторона захисту не наводила аргументів щодо порушення будь-яких конвенційних або конституційних прав, свобод чи інтересів підозрюваного в результаті здійснення досудового розслідування визначеним слідчим відділом УП ГУ НП, так само як і конкретних фактів, які би вказували на упередженість слідчого чи прокурора, що могли б свідчити про їх особисту заінтересованість у результатах кримінального провадження або перешкоджали участі в ньому в силу інших прямих заборон, передбачених КПК.
Відсутність підстав для апеляційного оскарження ухвали слідчого судді про скасування арешту майна, постановленої за правилами ст. 174 КПК

Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна, постановлена за правилами ст. 174 КПК, не підлягає апеляційному оскарженню. Рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження та про повернення скарги в разі оскарження ухвали слідчого судді можуть бути ухвалені під час вирішення питання про призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги.
Ухвали слідчого судді про повне або часткове скасування арешту майна та про відмову в скасуванні арешту майна, постановлені в порядку ст. 174 КПК, апеляційному оскарженню не підлягають
Суд: Касаційний кримінальний суд

Висновок щодо правозастосування положень п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК у взаємозв’язку зі статтями 170, 173, 174 КПК:
Ухвали слідчого судді про повне або часткове скасування арешту майна та про відмову в скасуванні арешту майна, постановлені в порядку ст. 174 КПК, апеляційному оскарженню не підлягають.
Щодо обставин, які підлягають перевірці при вирішенні питання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв'язку із передачею на поруки
Суд: Касаційний кримінальний суд

Звільнення від кримінальної відповідальності з передачею особи на поруки для її виправлення без фактичного застосування щодо неї заходів кримінально-правової репресії є правом, а не обов’язком суду, і є виправданим лише при належній перевірці судом факту справжності щирого каяття, як обов’язкової умови застосування ст. 47 КК. Сам факт звернення із клопотанням про передачу особи на поруки імперативного значення для судів не має
Щодо одночасного призначення покарання засудженому, як за сукупністю кримінальних правопорушень (ч. 4 ст. 70 КК), так і за сукупністю вироків (ст. 71 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Призначення покарання засудженому, як за сукупністю кримінальних правопорушень (ч. 4 ст. 70 КК), так і за сукупністю вироків (ст. 71 КК) визначається не за процесуальним статусом, якого набула особа, щодо якої розглядається кримінальне провадження, а за датою вчинення нового кримінального правопорушення (нових кримінальних правопорушень) у співвідношенні з іншими постановленими щодо неї обвинувальними вироками, тобто набуття процесуального статусу засудженого не впливає на вибір порядку призначення покарання за сукупністю злочинів або за сукупністю вироків
Кваліфкація! Непокара є злочином з формальним складом. Щодо обставин, які не можуть свідчити про можливість звільнення від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК) особи, засудженої за ст. 402 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Непокора військовослужбовця є злочином із формальним складом, а отже кримінальна відповідальність за його вчинення не залежить від настання суспільно небезпечних наслідків 
Якщо вчинення військовослужбовцем непокори, що виразилась у відкритій відмові виконати законний усний наказ, хоч і не призвело до настання тяжких наслідків, але за певних обставин могло призвести до прориву російськими окупаційними військами оборони Збройних Сил України на певній ділянці, то позитивні дані про засудженого не є противагою суспільній небезпечності вчиненого ним військового кримінального правопорушення, і не можуть свідчити про можливість звільнення особи від відбування призначеного покарання з випробуванням
Щодо обставин, які свідчать про можливість звільнення від відбування покарання з випробуванням (ст. 75 КК) особи, засудженої за ст. 336 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Той факт, що військовозобов’язаний, який ухилився від призову на військову службу під час мобілізації, однак беззаперечно визнав свою вину та розкаявся у вчиненому, і на момент апеляційного перегляду вже призваний на військову службу за мобілізацією та проходить військову службу у військовій частині, свідчить про можливість звільнення особи від відбування покарання з випробуванням
Бажання продовжувати проходження військової служби у ЗСУ не є вирішальним для застосування ст. 75 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Бажання продовжувати проходження військової служби у ЗСУ не є вирішальним для інституту звільнення від відбування покарання з випробуванням під час призначення покарання військовослужбовцю, який був визнаний винуватим у порушенні правил поводження зі зброєю, що призвело до загибелі іншого військовослужбовця
Кваліфікація дій особи за п. 8 ч. 2 ст. 115 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Умисне вбивство командира його підлеглим, утворює склад злочину, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 115 КК (умисне вбивство особи у зв'язку з виконанням цією особою службового обов'язку)
Кваліфікація! Обставини, які необхідно враховувати при кваліфікації дій особи за ч. 2 ст. 121 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо в момент завдання удару ножем в стегно потерпілого не доведено, що засуджений потерпав від будь-яких протиправних дій останнього та не був в стані необхідної оборони, то завдання засудженим удару в ногу зі значною силою у місце скупчення важливих для життя кровоносних судин, в результаті якого настала смерть потерпілого, слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 121 КК
Щодо обставин, які не можуть свідчити про подвійне притягнення до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (ст. 126-1 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки шкода фізичному або психологічному здоров’ю особи, як наслідок адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, не охоплюється поняттям "фізичні або психологічні страждання, втрата працездатності, емоційна залежність, погіршення якості життя потерпілої особи", що є наслідком кримінально караних діянь, визначених ст. 126-1 КК, то попереднє притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства за умови подальшої повторюваності вчинення протиправних дій стосовно певної потерпілої особи чи осіб і настання конкретних наслідків, визначених законодавцем як більш тяжкі, не може свідчити про подвійне притягнення до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення
Обставини, що не виключають кримінальної відповідальності за ст. 152 КК. 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Стан алкогольного чи іншого сп'яніння жертви; її поведінка до події; нехтування нею заходами особистої безпеки; моральне обличчя потерпілої особи та спосіб її життя; аморальна чи інша віктимна поведінка потерпілої особи, яка, можливо, свідомо провокувала сексуальну поведінку злочинця з наміром припинити надалі вчинення дій сексуального характеру щодо неї, не виключають кримінальної відповідальності за ст. 152 КК
Щодо обставин, які дозволяють ідентифікувати автомобіль як "сховище" при кваліфікації дій особи за ч. 3 ст. 185 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

У кожному конкретному кримінальному провадженні, де пред’явлено обвинувачення за викрадення майна з автомобіля, яке включає кваліфікуючу ознаку "проникнення у сховище" (ч. 3 ст. 185 КК), належить установити об’єктивні обставини, які дозволяють ідентифікувати відповідний автомобіль як "сховище".
Салони та/або багажні відділення автомобілів можуть бути віднесені за своїми ознаками до поняття "сховище", виходячи з їх конструктивних особливостей, наявності пристосувань чи засобів охорони, у тому числі технічних, які об’єктивно перешкоджають вільному доступу сторонніх осіб, а також інших ознак, які дозволяють ідентифікувати вказані місця як такі, що мають, окрім іншого, призначення для постійного або тимчасового зберігання майна (тобто є сховищем)
Кваліфікація!! Щодо грабежу вчиненого за попредньою змовою
Суд: Касаційний кримінальний суд

Грабіж вважається вчиненим за попередньою змовою і тоді, коли така змова має місце за кілька хвилин до початку вчинення злочину
Кваліфікація дій особи за ст. 336 КК в аспекті застосування положень ЗУ "Про альтернативну (невійськову) службу"
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проходження військовозобов’язаним, який не належить до жодних релігійних організацій, строкової військової служби у збройних силах впродовж 5 місяців після формування в останнього, з його слів, релігійних переконань, не може свідчити про наявність в особи глибокого й непереборного внутрішнього конфлікту між зазначеними переконаннями і військовим обов’язком
Щодо моменту, з якого злочин, передбаченний ст. 361-1 КК вважається закінченим
Суд: Касаційний кримінальний суд

Збут шкідливих програмних чи технічних засобів (ст. 3611 КК) є закінченим злочином з моменту передачі іншій особі хоча б однієї такої програми чи технічного пристрою
Щодо обставин, які свідчать про доведеність винуватості особи за ч. 2 ст. 365 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Враховуючи, що поняття "насильство" поширюється на спосіб вчинення діяння, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК, та на обумовлені його застосуванням наслідки, то про доведеність винуватості працівника правоохоронного органу у перевищенні службових повноважень свідчить безпідставне намагання затримати потерпілого за відсутності у діях останнього правопорушення, застосування фізичного насильства до нього зі спричиненням тілесних ушкоджень
Рапорт командира дорожньо-патрульної служби є офіційним документом і предметом складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Рапорт командира дорожньо-патрульної служби, в якому зафіксовано порушення водіями Правил дорожнього руху, що було покладено в основну протоколу про адміністративне правопорушення, скерованого до суду для прийняття рішення,
Кваліфікація! Голова та членим медико-соціальноїа експертної комісії є особами, уповноваженими на виконання функцій держави в розумінні примітки до ст. 369-2 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки медико-соціальна експертна комісія є спеціальним закладом системи охорони здоров'я, покликаним здійснювати функції держави в частині встановлення інвалідності певній особі, то як голова, так і члени медико-соціальних експертних комісій, приймаючи рішення від імені такої комісії, є особами, уповноваженими на виконання функцій держави в розумінні примітки до ст. 3692 КК
Щодо дій особи, які утворюють склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 391 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії засудженого, який перебуваючи в місцях позбавлення волі, систематично, а саме 15 разів за період відбування покарання, вчиняв непокору законним вимогам адміністрації установи виконання покарань, і притягувався до дисциплінарної відповідальності, у тому числі до дисциплінарного стягнення у виді переведення до приміщення камерного типу, де продовжив чинити злісну непокору законним вимогам адміністрації установи, а саме, двічі, категорично відмовився виконати обов'язки чергового з прибирання камери, хоча під час пред’явлення законних вимог за станом здоров’я міг виконати свої обов’язки, утворюють склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 391 КК
Відсутність у засудженого можливості реалізувати його право на допит потерпілої через наявність об’єктивних обставин не є порушеннмя права на захист. Підстави проведення екеспертизи.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність у засудженого можливості реалізувати його право на допит потерпілої через наявність об’єктивних обставин, які унеможливлюють участь потерпілої як у проведенні слідчих дій під час досудового розслідування, так і здійснення її допиту в ході судового розгляду (потерпіла в результаті отриманих тілесних ушкоджень має незадовільний стан здоров’я, осліпла, майже не розмовляє, не може їсти без сторонньої допомоги), не позбавляє засудженого можливості захищатися від пред’явленого йому обвинувачення іншими, передбаченими КПК способами
Положення КПК, якими врегульовано статус сторін кримінального провадження та порядок зібрання доказів, свідчать, що як сторона захисту, так і сторона обвинувачення мають право самостійно визначати, які докази слід надати для обстоювання своєї позиції перед судом. Не є виключенням і можливість органу досудового розслідування вирішувати питання про проведення певного виду експертиз, якщо це сприятиме ходу досудового розслідування в цілому. При цьому у деяких випадках судові експертизи є обов’язковими, проведення яких не залежить від ініціативи того чи іншого учасника кримінального провадження
Розгляд суддею апеляційногого суду кримінального провадження та справи про адміністративне правопорушення стосовно однієї й тієї ж особи не є обставиною, що виключає участь судді у кримінальному провадженні (ст. 75 КПК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

КПК імперативно не встановлює заборону розглядати судді апеляційного суду кримінальне провадження та справу про адміністративне правопорушення стосовно однієї й тієї ж особи
Правові наслідки відсутності захисника під час проведення огляду місця події – службового кабінету. Обставини за яких ухвала  про дозвіл на обшук не вимагається
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність захисника під час проведення огляду місця події – службового кабінету не тягне за собою недопустимості доказів, отриманих під час цієї слідчої дії, адже немає підстав вважати, що виявлені речові докази були отримані саме внаслідок відсутності адвоката у значенні ч. 1 ст. 87 КПК, оскільки його присутність чи відсутність не могла вплинути на ці властивості – існування речових доказів незалежно від волі засудженого
Якщо у матеріалах провадження відсутні обставини щодо можливості службової особи розумно розраховувати на використання кабінету для свого приватного життя та/або на збереження конфіденційності в межах службового кабінету, або вирішувати, коли і яким чином надавати до нього доступ, то на службовий кабінет особи  не поширюються гарантії від втручання в приватне життя, передбачені Конституцією України та нормами КПК, і проведення в ньому слідчої дії не вимагає дозволу суду
Витяг з ЄРДР не є кримінально-процесуальним рішенням та не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення прокурора або групи прокурорів 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення прокурора або групи прокурорів чи постанову керівника відповідного органу досудового розслідування про призначення слідчого або групи слідчих, які здійснюватимуть повноваження прокурорів чи слідчих у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в кримінальному провадженні