DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про необхідність отримання дозволу на земляні роботи, які безпосередньо пов’язані з охороною культурної спадщини
Суд: Касаційний адміністративний суд

Норма статті 35 Закону України "Про охорону культурної спадщини" вимагає отримання дозволу на проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт на території пам’ятки, охоронюваній археологічній території, у зонах охорони, в історичних ареалах населених місць для фізичних осіб – виконавців відповідних робіт. Вона не покладає обов’язок отримання такого дозволу на юридичних осіб – замовників будівництва або підрядників. Відповідно до частини першої статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачене законодавством. Отже, позивача не може бути зобов’язано отримувати згаданий дозвіл.У частині першій статті 35 згаданого Закону, а також у Порядку видачі дозволів на проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт на території пам’ятки, охоронюваній археологічній території, у зонах охорони, в історичних ареалах населених місць, а також досліджень решток життєдіяльності людини, що містяться під земною поверхнею, під водою на території України, затвердженому постановою Кабінету Міністрів від 13 березня 2002 року No 316, не визначене поняття інших земляних робіт. З ураховуванням назви статті, а також предмета регулювання, загального її контексту це свідчить про необхідність отримання дозволу не на будь-які земляні роботи на території пам’ятки, охоронюваній археологічній території, у зонах охорони, в історичних ареалах населених місць, а на ті, які безпосередньо пов’язані з охороною культурної спадщини.
Юрисдикція спору щодо оскарження наказів Мін’юсту, якими скасовані реєстраційні дії щодо державної реєстрації змін про право власності на спірне нерухоме майно
Суд: Велика Палата

Спір стосовно визнання протиправними наказів Мін’юсту, якими скасовані реєстраційні дії щодо державної реєстрації змін про право власності на спірне нерухоме майно, безпосередньо пов’язаний із захистом позивачем свого цивільного права у спорі щодо відповідного майна, а тому підлягає розгляду у порядку цивільного або господарського судочинства.
Про повноваження Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради приймати рішення щодо демонтажу об’єктів, які належать до тимчасових споруд
Суд: Касаційний адміністративний суд

Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наділений повноваженнями приймати рішення щодо демонтажу та здійснювати відповідний демонтаж винятково щодо об’єктів, які належать до тимчасових споруд у розумінні Правил благоустрою. Винесення припису є результатом проведеної перевірки, у якому власнику пропонується надати в установлений строк проєктно-дозвільну документацію на розміщення тимчасової споруди або усунути порушення способом демонтажу тимчасової споруди власними силами в разі відсутності відповідних дозвільних документів. Здійснювати демонтаж можна лише щодо об’єктів, які належать до тимчасових споруд у розумінні Правил благоустрою.
Про авторський нагляд на об’єкті будівництва
Суд: Касаційний адміністративний суд

Особа, відповідальна за здійснення авторського нагляду на об’єкті будівництва, є інженером підприємства, яке припинене на момент подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Авторський нагляд на об’єкті будівництва може здійснюватися як архітектором – автором проєкту об’єкта архітектури, так й іншими розробниками затвердженого проєкту або уповноваженими особами. Авторський нагляд здійснюється протягом усього періоду будівництва. Чинне законодавство не ставить визначення особи, відповідальної за авторський нагляд на об’єкті будівництва, в залежність від перебування такої особи в трудових відносинах із підприємством – автором проєкту. Тому в разі припинення діяльності юридичної особи – автора проєкту фізична особа – головний інженер проєкту продовжує відповідати за авторський нагляд на об’єкті будівництва.
Підстави та порядок призначення  судом додаткової експертизи
Суд: Касаційний господарський суд

Додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що неможливо усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні, заслухавши експерта.
Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об'єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих установах, у тому числі працівники інших установ, органів виконавчої влади тощо. Висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або має непевний, неконкретний характер.
Згідно вимог частини першої статті 107 ГПК  України неповнота експертного висновку  є достатньою підставою для призначення додаткової  експертизи у справі.
В ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж або іншому експерту.
Слід враховувати, що судова експертиза призначається тільки у разі, коли висновки експерта не можуть замінити інші докази, які знаходяться у матеріалах справи чи неможливо застосувати інші засоби доказування.
Про підставу для проведення робіт зі встановлення малих архітектурних форм та тимчасових споруд 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Єдиною підставою для проведення робіт зі встановлення малих архітектурних форм та тимчасових споруд є дозвіл (ордер) на право тимчасового порушення благоустрою та його відновлення у зв’язку з виконанням відповідних робіт Головного управління контролю за благоустроєм, який видається за наявності дозволу на розміщення тимчасових споруд, виданого Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища виконавчого органу міської ради (міської державної адміністрації), чинного договору про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури, виданого Головним управлінням економіки та інвестицій виконавчого органу міської ради (міської державної адміністрації) та квитанції про сплату збору за видачу дозволу на розміщення об’єктів торгівлі та сфери послуг.
Про компетенцію Верховної Ради України у питанні встановлення та зміни меж районів і міст
Суд: Касаційний адміністративний суд

Рішення про встановлення та зміну меж районів і міст приймає Верховна Рада України за поданням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, Київської чи Севастопольської міської рад (частина перша статті 174 Земельного кодексу України). Відсутність реалізації компетентними органами своїх повноважень щодо встановлення меж міста не свідчить про фактичну відсутність таких меж.
Юрисдикція спору про скасування наказу Мін’юсту, яким скасовано рішення держреєстраторів про державну реєстрацію права оренди земельних ділянок за позивачем, та рішення держреєстратора про скасування державної реєстрації права оренди
Суд: Велика Палата

Спір про скасування наказу Мін’юсту, яким скасовано рішення держреєстраторів про державну реєстрацію права оренди земельних ділянок за позивачем, та рішення держреєстратора про скасування державної реєстрації права оренди, має розглядатися як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельні ділянки іншою особою, за якою було зареєстровано аналогічне право щодо тих же земельних ділянок, у порядку господарського або цивільного судочинства. Участь Мін`юсту та держреєстратора як співвідповідачів (якщо позивач чи третя особа вважають їх винними у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.
Щодо необхідності укладення договору та сплата коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста у разі проведення реконструкції вбудованих приміщень
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до статті 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.
Відповідно до положень ДБН А.2.2-3:2014 реконструкцією є перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
Зі змісту статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" випливає, що в наведених у цьому Законі випадках перерахування замовником об'єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту є обов'язком, а не правом забудовника. Тому укладення в такому випадку договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який опосередковує відповідний платіж, є обов'язковим на підставі закону. Строк, визначений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для укладення договору про пайову участь, - протягом 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлено саме для добровільного виконання стороною такого обов'язку, і закінчення цього строку не припиняє цього обов'язку замовника та не звільняє замовника від обов'язку укласти договір. Адже невиконання особою положень законодавства не повинно призводити до настання бажаного для неї внаслідок такого невиконання результату у вигляді звільнення від платежу та надавати майнові переваги порівняно із законослухняною особою.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі No 911/594/18.
Оскільки передача судом касаційної інстанції справи на новий розгляд ще не означає остаточного вирішення цієї справи, а, отже й остаточного формування правових висновків Верховного Суду, немає підстав для відступу від правового висновку Верховного Суду у справі No 922/3628/18 про відсутність підстав застосування статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (укладення договору та сплата коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста) у разі проведення реконструкції вбудованих приміщень без  зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаменту будівлі.
Юрисдикція спору щодо оскарження рішення державного реєстратора про відмову в державній реєстрації об’єкта нерухомості у зв’язку розбіжностями щодо заявленого та вже зареєстрованого об’єкта нерухомості
Суд: Велика Палата

Спір щодо оскарження рішення державного реєстратора про відмову в державній реєстрації об’єкта нерухомості, визнаного за позивачем на підставі судового рішення, виключно з підстав наявності розбіжностей щодо заявленого та вже зареєстрованого об’єкта нерухомості підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Розмежування понять нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту) 
Суд: Касаційний господарський суд

Підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (п. 1 ч. 2 ст. 320 ГПК України).
Водночас, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч.4 ст.320 ГПК України).
Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).
Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.
Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані із вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими, а не нововиявленими обставинами.
Початок перебігу позовної давності для вимог про застосування наслідків нікчемного правочину

Для вимог про застосування наслідків нікчемного правочину перебіг позовної давності починається від дня, коли почалося виконання цього правочину.
Про особливості надання у приватну власність земельних ділянок, які знаходяться в прибережній захисній смузі
Суд: Касаційний адміністративний суд

При наданні земельної ділянки за відсутності проєкту землеустрою зі встановлення прибережної захисної смуги необхідно виходити з нормативних розмірів прибережних захисних смуг, встановлених статтею 88 Водного кодексу України та орієнтовних розмірів і меж водоохоронних зон, що визначаються відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режиму ведення господарської діяльності в них". Відсутність землевпорядної документації не змінює правовий режим захисної смуги. Надання у приватну власність земельних ділянок, які знаходяться в прибережній захисній смузі без урахування обмежень, зазначених у статті 59 Земельного кодексу України, суперечить нормам статей 83, 84 цього Кодексу.
Юрисдикція спору щодо оскарження відмови державного реєстратора у державній реєстрації за позивачем права власності на спірний об’єкт
Суд: Велика Палата

Якщо спір у справі стосується лише оцінки правомірності дій (рішення) державного реєстратора, вчинених (прийнятого) ним під час (за результатами) розгляду заяви про державну реєстрацію за позивачем права власності на спірний об’єкт, це свідчить про публічно-правовий характер спору, який підлягає вирішенню за правилами адміністративного судочинства.
Про збереження об’єктів культурної спадщини
Суд: Касаційний адміністративний суд

Власник або уповноважений ним орган, користувач, який уклав охоронний договір щодо збереження об’єктів культурної спадщини, несе відповідальність за його невиконання, а органи охорони культурної спадщини зобов’язані заборонити будь-яку діяльність таких осіб, що створює загрозу пам’ятці або порушує законодавство, державні стандарти, норми та правила у сфері охорони культурної спадщини.
Про підстави для проведення позапланової перевірки органом державного архітектурно-будівельного контролю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: 1) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об’єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 2) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб’єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Зазначені підстави для проведення позапланової перевірки є самостійними, а тому за наявності звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб’єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов’язаний провести позапланову перевірку незалежно від спливу тримісячного строку для перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт.
Про відсутність обов’язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб’єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу
Суд: Касаційний адміністративний суд

Ні приписи Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ні Порядку No 533 не визначають обов’язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб’єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб’єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред’явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку No 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб’єктом містобудування норм чинного законодавства.
Юрисдикція спору щодо оскарження дій державного реєстратора з приводу розгляду заяви про виключення запису з Державного реєстру речових прав
Суд: Велика Палата

Якщо позивач оскаржує дії державного реєстратора з приводу розгляду його заяви про виключення запису з Державного реєстру речових прав, і цей спір не стосується речових прав чи обтяжень на нерухоме майно третіх осіб, такий спір є публічно-правовим і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.
Про можливість  витребування судом  оригіналу висновку судової експертизи, проведеної у кримінальному провадженні та дослдіження його як доказу у справі
Суд: Касаційний господарський суд

При вирішенні господарських спорів може бути досліджений і висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної. Висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії.
Господарський суд не може встановлювати обставини справи на підставі копії висновку експертизи, проведеної у кримінальному провадженні, засвідченої неуповноваженою особою.
Господарського процесуальним та кримінально - процесуальним законодавством України не встановлено заборони господарському суду витребовувати окремі оригінали документів, які долучені до матеріалів кримінального провадження, що здійснюється в порядку, встановленому статтею 81 ГПК України.
Про попереднє повідомлення суб’єкта містобудування про проведення позапланової перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Законодавство, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб’єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов’язкової передумови ї ї проведення. Водночас для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки має вчинити дії щодо повідомлення суб’єкта містобудування про її проведення. Наявність формальних порушень у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як от незазначення посади особи, щодо якої його складено, не спростовує факту вчинення правопорушення та не може бути самостійною підставою для скасування результатів перевірки в цілому.
Щодо обов'язку позивача до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги
Суд: Касаційний господарський суд

Статтею 164 ГПК України визначено документи, які додаються до позовної заяви, згідно з частинами другою, четвертою  якої позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.
Про форми здійснення державного архітектурно-будівельного контролю
Суд: Касаційний адміністративний суд

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а в разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом із приписом про усунення порушення вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться в присутності суб’єкта містобудівної діяльності або його представника.
Про встановлення факту недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право проводити перевірки на об’єкті контролю винятково після пред’явлення суб’єкту містобудування службових посвідчень та направлень на перевірку.
Законодавство, що врегульовує спірні правовідносини, у загальному визначає критерії та умови, за наявності яких можна констатувати факт недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки. Недопуск посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб’єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і в пасивній поведінці цього ж суб’єкта, який як завчасно обізнаний про день, час і місце ї ї проведення свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, зокрема не забезпечив доступ до об’єкта перевірки.
Про важливість проведення перевірки в присутності саме уповноваженого представника суб’єкта містобудівної діяльності
Суд: Касаційний адміністративний суд

Важливість проведення перевірки в присутності саме уповноваженого представника суб’єкта містобудівної діяльності обумовлена тим, що тільки за такої умови відповідним суб’єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, можуть бути реалізовані права, гарантовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком No 533, зокрема: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.