DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Документальне підтвердження наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами депонента 
Суд: Касаційний господарський суд

Реалізація права власності на набуті цінні папери можлива після належного їх оформлення − видачі особі сертифіката (при документарній формі випуску) або зарахування цінних паперів на рахунок особи та отримання нею виписки з рахунка в цінних паперах (при бездокументарній формі випуску). 
Документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами депонента (у разі зарахування цінних паперів на депозит нотаріуса − відповідного кредитора) є виписка з рахунка в цінних паперах депонента, яка видається депозитарною установою на вимогу депонента або в інших випадках, установлених законодавством та договором про обслуговування рахунка в цінних паперах.
Припинення договору оренди землі у зв’язку з недотриманням умов договору щодо здійснення забудови земельної ділянки
Суд: Касаційний господарський суд

Положення пункту 4 частини 1 статті 416 ЦК України врегульовують виключно відносини, що виникають з договору суперфіцію (надання права користування чужою земельною ділянкою для забудови), і не можуть бути застосовані до договору оренди земельної ділянки, в якому сторони мають право на власний розсуд визначати додаткові умови, що можуть вплинути на припинення / розірвання договору оренду землі.
Виконання судового рішення у випадку включення державного підприємства до переліку об`єктів, що підлягають приватизації 
Суд: Велика Палата

У випадку включення державного підприємства до переліку об`єктів, що підлягають приватизації, на таку юридичну особу (державне підприємство) не поширюються гарантії виконання державою судового рішення згідно із частиною другою статті 4 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень". Кредитор вправі задовольнити свої вимоги за рахунок активів боржника у виконавчому провадженні з урахуванням особливостей приватизації такого підприємства.
Порушення державою обов`язку забезпечити виконання чинного судового рішення у розумний строк
Суд: Велика Палата

Порушення державою обов`язку забезпечити виконання чинного судового рішення у розумний строк не є підставою для покладення на неї боргу, який за цим рішенням учасник цивільного обороту має сплатити кредиторові. Останній може претендувати на отримання від держави компенсації за неналежне виконання нею позитивного матеріального обов`язку з виконання чинного рішення суду. Розмір такої компенсації залежить від багатьох чинників, зокрема, від поведінки кредитора, боржника, держави, їхнього становища, складності виконавчого провадження тощо
Обчислення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності в разі ухилення особи від досудового розслідування або суду
Суд: Велика Палата

У разі ухилення від досудового розслідування або суду особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності або покарання за давністю після спливу диференційованого строку, передбаченого частиною першою статті 49 КК України, подовженого на період ухилення. Закінчення загальних строків, установлених частиною другою цієї статті (п`ятнадцять років з моменту вчинення злочину і п`ять років - проступку), є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, коли цей строк спливає раніше за диференційований, подовжений на час ухилення
Припинення права користування земельною ділянкою у зв’язку з невикористанням земельної ділянки за призначенням 
Суд: Касаційний господарський суд

Поняття "невикористання земельної ділянки за призначенням" та "використання земельної ділянки не за цільовим призначенням" різні за правовою природою, останнє з яких застосовується у випадках, коли на земельній ділянці із певним цільовим призначенням здійснюється діяльність, яка виходить за межі цього цільового призначення. Використання не за цільовим призначенням передбачає дію використання, а за невикористання (бездіяльність) не передбачається позбавлення права користування. 
За змістом приписів статті 141 ЗК України невикористання земельної ділянки не є самостійною підставою припинення права користування нею.
Відсторонення від роботи (виконання робіт) певних категорій працівників, які відмовляються або ухиляються від проведення обов`язкових профілактичних щеплень проти COVID-19
Суд: Велика Палата

Відсторонення від роботи (виконання робіт) певних категорій працівників, які відмовляються або ухиляються від проведення обов`язкових профілактичних щеплень проти COVID-19, передбачене законом. Керівник підприємства, установи, організації проводить відсторонення працівників в межах відповідних заходів боротьби з пандемією COVID-19 відповідно до статті 46 КЗпП України, частини другої статті 12 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" і частини третьої статті 5 Закону України "Про державну службу".
Порядок відсторонення від роботи (виконання робіт) певних категорій працівників, які відмовляються або ухиляються від проведення обов`язкових профілактичних щеплень проти COVID-19
Суд: Велика Палата

В кожному конкретному випадку для вирішення питання про наявність підстав для обов`язкового щеплення працівника проти COVID-19 і, відповідно, для відсторонення працівника від роботи, слід виходити не тільки з Переліку професій, виробництв та організацій, працівники яких підлягають обов`язковим профілактичним щепленням, затвердженого наказом МОЗ від 04 жовтня 2021 року No2153, але й оцінки загрози, яку потенційно на роботі може нести невакцинований працівник. Зокрема, слід враховувати і такі обставини, як кількість соціальних контактів працівника на робочому місці (прямих/непрямих); форму організації праці (дистанційна/надомна), у тому числі можливість встановлення такої форми роботи для працівника, який не був щепленим; умови праці, у яких перебуває працівник і які збільшують вірогідність зараження COVID-19, зокрема потребу відбувати у внутрішні та закордонні відрядження; контакт працівника з продукцією, яка буде використовуватися (споживатися) населенням
Збереження за працівником заробітної плати на період його відсторонення від роботи у зв`язку з відмовою або ухиленням від проведення обов`язкових профілактичних щеплень проти COVID-19
Суд: Велика Палата

Чинним законодавством не передбачено обов`язку роботодавця щодо збереження за працівником заробітної плати на період його відсторонення від роботи у зв`язку з відмовою або ухиленням від проведення обов`язкових профілактичних щеплень проти COVID-19. Водночас колективним та/або трудовим договором, рішенням роботодавця може бути передбачено інші умови.
У зв`язку із цим у кожному конкретному випадку при вирішенні питання про нарахування сум за час правомірного відсторонення працівника від роботи слід виходити, насамперед, із норм КЗпП України, умов колективного договору, який діє на підприємстві, де працює відсторонений працівник, та укладеного з останнім трудового договору. У разі, якщо таке відсторонення не було правомірним, роботодавець зобов`язаний здійснити працівникові визначені законодавством виплати.
Дотримання орендарем процедури повідомлення про намір скористатися переважним правом на поновлення договору оренди відповідно до статті 33 Закону України "Про оренду землі" (у редакції Закону, чинній до 16.01.2020) 
Суд: Касаційний господарський суд

Для поновлення договору оренди відповідно до положень частини 6 статті 33 Закону України "Про оренду землі" і задоволення позову про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди орендарю слід у відповідний строк звернутися до орендодавця з листом про намір скористатися переважним правом на поновлення з доданим до нього проєктом додаткової угоди. 
При цьому статтею 33 Закону України "Про оренду землі" не визначено, що повідомлення орендаря про намір скористатися переважним правом на поновлення договору оренди має бути вручено орендодавцеві особисто (нарочно).
Набуття права комунальної власності в процесі трансформації державної власності та розмежування загальнодержавної і комунальної власності
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до приписів статті 34 Закону УРСР "Про власність" майно органів державної безпеки могло перебувати виключно в загальнодержавній власності, яка після прийняття Конституції України від 28.06.1996 та формування на її основі відповідних законів, що регламентують право власності, трансформувалась у державну власність, а отже таке майно не могло бути набуте в комунальну власність всупереч приписам законодавства.
Відшкодування моральної шкоди роботодавцем та іншими особами у разі виплати потерпілим працівникам служби цивільного захисту та членам сімей одноразової грошової допомоги, передбаченої статтею 118 КЦЗ України
Суд: Велика Палата

Виплата потерпілим працівникам служби цивільного захисту та членам сімей одноразової грошової допомоги, передбаченої статтею 118 Кодексу цивільного захисту України, не звільняє роботодавця від відшкодування тієї моральної шкоди, яку він завдав працівникові порушенням прав останнього (стаття 237-1 КЗпП України), а також не звільняє інших осіб (зокрема тих, які на праві власності, оренди володіють чи використовують об`єкт, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку) від обов`язку відшкодувати моральну шкоду, у тому числі завдану каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки (стаття 16 ЗУ "Про об’єкти підвищеної небезпеки").
Солідарне відшкодування потерпілому моральної шкоди, завданої об'єктом підвищеної небезпеки
Суд: Велика Палата

Особи, які на праві власності, оренди володіють чи використовують об`єкт, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, і які внаслідок неналежної експлуатації такого об’єкта спільно завдали моральної шкоди потерпілому, зобов`язані солідарно відшкодувати шкоду незалежно від їхньої вини
Особливості правовідносин, які виникають на підставі охоронного договору між власником і володільцем майна, що належить до об'єктів культурної спадщини 
Суд: Касаційний господарський суд

Виходячи із системного аналізу змісту положень статей 18, 23–25 Закону України "Про охорону культурної спадщини" (в редакції, чинній на час укладення охоронного договору від 19.04.2006) укладенню охоронного договору, який за своєю правовою природою є адміністративним договором та має похідний характер, має передувати укладення цивільно-правового договору (найм (оренда), позичка, управління майном тощо), на підставі якого юридична або фізична особа за погодженням із центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини набуває право користування об'єктом культурної спадщини, що є пам'яткою національного значення. При цьому особі, яка набула права володіння, користування чи управління пам'яткою, забороняється передавати цю пам'ятку у володіння, користування чи управління іншій особі.
На підставі охоронного договору між власником і володільцем майна, що належить до об'єктів культурної спадщини, не виникають договірні відносини, пов’язані з володінням і користуванням зазначеним майном та наявність яких виключає застосування такого способу захисту прав власника, як витребування майна шляхом віндикації, оскільки за змістом статті 387 ЦК України вказаний спосіб захисту застосовується до відносин речово-правового характеру.
Підстави розірвання договору позички на користування нежилим приміщенням на вимогу позичкодавця 
Суд: Касаційний господарський суд

З огляду на системний аналіз змісту положень пункту 2 частини 2 статті 833 і пунктів 2, 3 частини 2 статті 834 ЦК України триваюче на час звернення позичкодавця з позовом про розірвання договору позички невиконання користувачем обов’язку з користування річчю особисто, за умови, коли передбачені договірним застереженням підстави законного користування іншою особою цією річчю до подання зазначеного позову вже відпали, є в розумінні пункту 2 частини 2 статті 834 ЦК України самостійною та достатньою підставою для розірвання договору позички на вимогу позичкодавця у зв’язку з допущеним користувачем істотним порушенням, яке (порушення) полягає в користуванні річчю не відповідно, а всупереч умовам такого договору. 
При цьому зміну статусу фактичного користувача під час дії договору позички, яка (зміна) призвела до подальшого користування ним річчю всупереч умов договору, не слід ототожнювати із самочинною передачею речі в користування іншій особі, позаяк така самочинна передача, яка в часовому вимірі характеризується одноразовим, а не триваючим порушенням, на відміну від пункту 2 частини 2 статті 834 ЦК України, є зовсім іншою, тобто самостійною (окремою) підставою розірвання договору позички на вимогу позичкодавця, яку (підставу) може бути встановлено судом у ході вирішення конкретного господарського спору.
Стягнення з юридичної особи, яка є власником ізольованого нежитлового приміщення в будинку, боргу з оплати послуг з управління та утримання будинків, споруд і прибудинкових територій у багатоквартирному будинку 
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідач, як власник нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку, є співвласником усього спільного майна багатоквартирного будинку. 
Тож те, що нежитлове приміщення не належить до категорії допоміжних приміщень (не призначене для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців), є ізольованим, а інші мешканці багатоквартирного будинку не є його співвласниками, не виключає наявність у відповідача статусу співвласника багатоквартирного будинку, що породжує виникнення відповідних прав та обов'язків стосовно утримання спільного майна. 
Разом із цим послуга з управління багатоквартирним будинком є житловою, а не комунальною, співвласник не звільняється від обов'язку оплати цих послуг у разі укладання індивідуальних договорів про постачання електричної енергії, про надання послуг із централізованого опалення та постачання гарячої води.
Право Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, на припинення торгів 
Суд: Касаційний господарський суд

Право припинити торги існує в Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі – Агентство, АРМА), до моменту їх завершення (включаючи перші, повторні торги або торги, які не відбулися), а припинення торгів має наслідком зняття активу з реалізації. При цьому застосування сполучника "та" (з огляду на відсутність інших альтернатив на кшталт застосування сполучника "або", "та/або" та інших), вказує на те, що припинення торгів і зняття активу з реалізації є пов’язаними діями. 
Отже, беручи до уваги те, що 1) торги проводяться не Агентством, а спеціально визначеним організатором торгів, 2) право Агентства спрямоване на припинення дії саме організатора торгів з реалізації майна, таке право може поширюватися на відносини з моменту передачі майна для реалізації до моменту завершення торгів (перших або повторних), який визначений у пункті 10 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого постановою КМУ від 27.09.2017 No 719.
Нарахування та стягнення пені, 3 % річних та інфляційних втрат за несвоєчасну оплату балансуючої електричної енергії 
Суд: Касаційний господарський суд

Наявність особливого алгоритму розподілу коштів на спеціальних рахунках, впровадженого у зв’язку з особливістю здійснення розрахунків на ринку електричної енергії, не виключає застосування до споживача загальних норм статті 625 ЦК України. 
З огляду на умови договору про участь у балансуючому ринку та положення статті 625 ЦК України наявні підстави для нарахування та стягнення пені, 3 % річних та інфляційних втрат за несвоєчасну оплату балансуючої електричної енергії.
З ВІДСТУПОМ! Щодо розгляду справ за зверненням органів державної податкової служби оскарження платником наказу про проведення перевірки
Суд: Касаційний адміністративний суд

Під час розгляду заяв про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника адміністративний суд здійснює оцінку обґрунтованості рішення контролюючого органу щодо адміністративного арешту майна платника шляхом перевірки наявності підстав для прийняття відповідного рішення та правильності юридичної кваліфікації дій платника, які стали підставою для прийняття такого рішення. Оскарження платником наказу про проведення перевірки є запереченням обставин, що зумовили звернення податкового органу з відповідною заявою, але не є спором про право в розумінні п. 2 ч. 4 ст. 283 КАС і не перешкоджає розгляду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника. Обґрунтованість причин відмови у допуску посадових осіб податкового органу до проведення податкової перевірки з боку платника входять до предмета доказування у справах, визначених п. 2 ч. 1 ст. 283 цього Кодексу.
ПП КАС ВС відступила від висновку, викладеного колегіями суддів ПП КАС ВС у постановах від 07.11.2018 у справі No 820/3469/17, 14.11.2018 у справі No 818/907/16, 19.12.2018 у справі No 816/284/17, 26.02.2019 у справі No 640/20138/18, 31.08.2020 у справі No 826/6013/16, про те, що у спорах за зверненнями органів державної податкової служби оскарження платником наказу про проведення перевірки свідчить про наявність "спору про право", і, як наслідок, є підставою для відмови у відкритті провадження або його закриття.
З ВІДСТУПОМ! Про строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень у разі, коли платник податків не проводив процедуру адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору
Суд: Касаційний адміністративний суд

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій), якщо платник не використовував процедуру досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України та становить шість місяців й обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
ПП КАС ВС відступила від висновку, викладеного колегіями суддів ПП КАС ВС в постановах від 03.04.2018 у справі No 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі No 803/728/17, від 18.06.2018 у справі No 805/1146/17-а щодо наявності у платника податків права на звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору.
Про дотримання строку подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, ухваленого за правилами статті 287 КАС України
Суд: Касаційний адміністративний суд

Спеціальний (десятиденний) строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції в справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, установлений статтею 287 КАС України, є імперативним та обов’язковим для його застосування в цій категорії справ,  незалежно від правового статусу суб’єктів в адміністративному процесі.
Початок перебігу позовної давності щодо повернення основної суми позики за договором позики, укладеного на невизначений строк
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо договір позики укладено на невизначений строк, а строк виконання зобов’язання повернути позику визначено моментом пред’явлення вимоги, то початок перебігу позовної давності щодо повернення основної суми позики починається не з дати укладення договору позики, а з дати невиконання пред`явленої позикодавцем вимоги про її повернення.
Щодо ефективного способу захисту прав фізичної особи, яка внаслідок укладення договорів комісії та факторингу не набула прав вимоги за кредитним договором, оскільки є фізичною особою, якій передача такого права заборонена законом
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі якщо банком (цесіонарій) на виконання договору комісії сплачено передані йому фізичною особою (комітент) грошові кошти за договором факторингу іншому банку (цедент), не набувши на них права, в такому випадку лише у разі визнання недійсними договорів комісії та факторингу у комітента може виникнути право на повернення безпідставно набутого майна (грошей) цедентом та, починаючи з часу набрання законної сили рішенням суду про визнання договорів недійсними, на стягнення передбачених статтею 625 ЦК України коштів.
Право, за яким здійснюється тлумачення правочину з іноземним елементом та визначення його змісту, якщо до правовідносин за цим правочином застосовується право іноземної держави за принципом автономії волі
Суд: Касаційний цивільний суд

У правовідносинах з іноземним елементом, які виникли на підставі правочину з вибором сторонами права іноземної держави, що підлягає застосуванню до таких правовідносин, як зміст правочину, так і його тлумачення визначаються іноземним правом, що сторони обрали за принципом автономії волі (lex voluntatis)
Характер правовідносин з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди, внаслідок чого її власником недоотримано доходів (коштів) за таке користування
Суд: Касаційний цивільний суд

Відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів (коштів) за безпідставне користування земельною ділянкою є за своїм змістом кондикційними
Наслідки звільнення посадової особи, яка відповідальна за реалізацію антикорупційної програми підприємства, без отримання згоди або всупереч відмові НАЗК в наданні згоди на звільнення такої особи
Суд: Касаційний цивільний суд

Звільнення посадової особи, яка відповідальна за реалізацію антикорупційної програми підприємства (Уповноважений), без отримання згоди або всупереч обґрунтованій відмові НАЗК в наданні згоди на звільнення такої особи є порушенням пункту другого частини п’ятої статті 64 Закону України "Про запобігання корупції"
Ефективний спосіб захисту житлових прав членів сім’ї наймача квартири після його смерті 
Суд: Касаційний цивільний суд

Звернення членів сім’ї наймача квартири до суду з вимогою про визнання їх законними наймачами житлового приміщення та зобов’язання укласти типовий договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком з метою зміни раніше укладеного наймачем договору найму жилого приміщення є неефективним способом захисту їхніх житлових прав. Таким способом є визнання права користування житловим приміщенням, зміна договору найму житлового приміщення тощо.
Значення реєстрації в певному житлі для виникнення права користування ним 
Суд: Касаційний цивільний суд

Сама по собі реєстрація в певному місці проживання не дає особі права на користування певним житлом, якщо особа не проживала в ньому та втратила або не набула статусу члена сім’ї власника цього житла.
Щодо визнання незаконною відмови нотаріуса у видачі дублікатів правовстановлюючих документів на майно малолітньої дитини у разі наявності між батьками спору щодо управління ним за відсутності даних про втрату оригіналів цих документів 

Наявність між батьками спору щодо управління майном своєї малолітньої дитини не може бути підставою для визнання незаконною відмови нотаріуса у видачі дублікатів правовстановлюючих документів на майно, оскільки відсутність їх оригіналів у матері не свідчить про їх втрату або зіпсування у разі наявності оригіналів цих документів у батька
Можливість зупинення нарахування аліментів, переривання сплати аліментів на утримання повнолітньої дитини, що навчається 
Суд: Касаційний цивільний суд

Законодавець не передбачив такої можливості, як зупинення нарахування аліментів, переривання сплати аліментів у певні періоди, зокрема коли повнолітня дитина безпосередньо не бере участі в освітньому процесі, а також звільнення платника аліментів від сплати аліментів на утримання повнолітньої дитини у зв’язку з продовженням нею навчання в період канікул, переходу на навчання на інший освітній рівень або до іншого навчального закладу, зокрема вступу до магістратури.