DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Установлення терміну виконання боржником обов’язку за договором шляхом посилання на майбутню подію
Суд: Касаційний господарський суд

За змістом частини першої статті 530 ЦК України у взаємозв’язку з частиною другою статті 251, частиною другою статті 252 цього Кодексу у разі визначення терміну виконання зобов'язання з вказівкою на майбутню подію нею може бути визнана лише та подія, неминучість якої є безумовна. Якщо юридичні наслідки мають певну ступінь вірогідності настання, то має місце не існування часової категорії у вигляді терміну, а умова.
Відсутність у суду повноважень на власний розсуд визначати відповідача у справі
Суд: Касаційний господарський суд

Чинне процесуальне законодавство не уповноважує суд на власний розсуд визначати (вказувати) особу, яка повинна відповідати за позовною вимогою (відповідача у справі), що становить виключну прерогативу особи, яка заявляє таку вимогу.
Відшкодування за рахунок позивача сплаченого відповідачем судового збору в разі відмови позивача від позову та закриття провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 231 ГПК України
Суд: Касаційний господарський суд

У разі відмови позивача від позову і закриття провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 231 ГПК України у відповідача згідно з першим реченням частини третьої статті 130 ГПК України виникає право на відшкодування йому за рахунок позивача понесених витрат, до яких належить і судовий збір, і витрати, пов’язані з розглядом справи.
Повернення без розгляду апеляційної скарги з підстав неусунення в повному обсязі її недоліків
Суд: Касаційний господарський суд

Повернення апеляційної скарги з тих підстав, що скаржником не усунуто в повному обсязі її недоліки, оскільки не надано доказів направлення копії апеляційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення відповідачам у справі, свідчить про правильне застосування положень частини другої статті 260, частини четвертої статті 174 ГПК України.
Дія заборони на відкриття виконавчого провадження та вжиття заходів примусового виконання рішень на території територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні)
Суд: Касаційний господарський суд

Ураховуючи, що стягувач пред’явив до виконання наказ господарського суду до відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС МЮУ, якому підвідомчі рішення про стягнення суми боргу, яка становить п’ятдесят та більше мільйонів гривень, на дії щодо відкриття виконавчого провадження не поширювалася заборона, передбачена абзацом п’ятнадцятим пункту 10-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження", оскільки виконавче провадження було відкрито у місті Києві, а не на території територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).
Кваліфікація. Неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов’язків внаслідок недбалого до них ставлення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії лікаря-хірурга, який несвоєчасно встановив діагноз неповнолітньому, не провів усіх необхідних додаткових методів дослідження, що призвело до відтермінування операційного втручання, погіршення загального стану
хворого, порушуючи тим самим протоколи Міністерства охорони здоров’я України, що регламентують надання медичної допомоги для хворого з відповідною патологією, що зумовило розвиток незворотних змін та ускладнень, перебувають у причинному зв’язку зі смертю неповнолітнього хворого та містять ознаки складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК.
Щодо визнання потерпілим від порушення недоторканності житла або іншого володіння особи, яка є не власником, а фактичним користувачем. Кваліфікація недоторканності житла або іншого володіння
Суд: Касаційний кримінальний суд

Потерпілим від порушення недоторканності житла або іншого володіння (ст. 162 КК) може бути не лише юридичний власник житла або іншого володіння, а й особа, яка фактично ним користується.
Порушення недоторканності іншого володіння (ст. 162 КК) має місце у разі протиправного проникнення обвинуваченого на територію огородженого домоволодіння, яким постійно користується потерпілий, однак який не є власником такого домоволодіння, а здійснює правомочності з користування домоволодінням у встановленому законом порядку.
Відкриття кримінального провадження та проведення дізнання про кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 162 КК, є законним у разі, коли підставою для цього була заява потерпілого про порушення недоторканності житла або іншого володіння, який є не власником, а постійним користувачем домоволодіння.
Протокол та рішення засідання виконавчого комітету сільської ради є офіційними документами. Кваліфікація службового підроблення (ст. 366 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Протокол та рішення засідання виконавчого комітету сільської ради є офіційними документами, а тому їх підроблення слід кваліфікувати за ст. 366 КК.
Акт перевірки майнового стану боржника є офіційним документом. Кваліфікація службового підроблення (ст. 366 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Акт державного виконавця щодо перевірки майнового стану боржника, на підставі якого складено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу у виконавчому провадженні, є офіційним документом, а тому підроблення цього документа державним виконавцем слід кваліфікувати за ст. 366 КК.
Кваліфікація. Завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Попередження особи про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК) не є обов’язковою умовою притягнення до кримінальної відповідальності за цією статтею.
Для кваліфікації за ст. 383 КК не мають значення мотиви вчинення кримінального правопорушення, а також момент виникнення в обвинуваченого умислу на його вчинення.
Наявність у правоохоронного органу на момент завідомо неправдивого повідомлення особою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, відомостей про те, що таке правопорушення не вчинялося, не впливає на кваліфікацію дій особи за ст. 383 КК.
Кваліфікація дій військовослужбовця за ч. 4 ст. 407 КК, як нез’явлення вчасно на військову службу без поважних причин в умовах особливого періоду (крім воєнного стану), у зв’язку з завершенням строку дії контракту
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії військовослужбовця, який у встановленому законом порядку не був звільнений з військової служби та який не з’явився на службу без поважних причин в умовах особливого періоду (крім воєнного стану) до військової частини
у зв’язку з завершенням строку дії контракту, підлягають кваліфікації за ст. 407 КК. Завершення строку дії контракту автоматично не позбавляє особу статусу військовослужбовця та не звільняє його від виконання обов’язків військової служби. Неотримання військовослужбовцем грошового забезпечення на підставі наказу командира військової частини у зв’язку з самовільним залишенням служби не свідчить про те, що особа припинила військову службу.
Обставини, що не виключають наявність у військовослужбовця умислу на дезертирство (ст. 408 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для встановлення ознак складу злочину, передбаченого ст. 408 "Дезертирство" КК, судам належить досліджувати та брати до уваги докази, які підтверджують наявність у військовослужбовця мети ухилитися від військової служби.
Апеляційний суд під час нового судового розгляду повинен, зокрема, перевірити доводи в апеляційній скарзі прокурора, які вказують на наявність у діях виправданого військовослужбовця (військового комісара) мети уникнути військової служби, як-то відсутність дозволу у військовослужбовця на відпустку, а також його рапортів на відпустку, достовірну обізнаність військовослужбовця щодо обраного стосовно нього запобіжного заходу у вигляді підписки про невиїзд, який унеможливлює самовільне залишення території України, намагання військовослужбовця залишити територію України та його затримання під час прикордонного контролю.
Щодо відсутності в діях керівника органу досудового розслідування порушень вимог процесуального закону передбачених п. 8 ч. 1 ст. 3, ст. 39 КПК. Щодо проведедення додаткового огляду місця події до внесення відомостей в ЄРДР
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вручення підозри начальником слідчого відділу за відсутності вказівки на нього у постанові про визначення групи слідчих не є порушенням процесуального закону з огляду на приписи п. 8 ч. 1 ст. 3, ст. 39 КПК.

З метою встановлення та фіксації повноти всіх обставин, які мають значення для кримінального провадження, положення кримінального процесуального закону не забороняють до внесення відомостей в ЄРДР провести додатковий огляд місця події, який по своїй суті є тією ж самою слідчою дією і може проводитись як невідкладна слідча дія, що не свідчить про порушення вимог ч. 3 ст. 214 КПК.
Щодо відсутності підстав для обов’язкової участі захисника у кримінальному провадженні у випадку малограмотності чи неграмотністі підозрюваного, обвинуваченого
Суд: Касаційний кримінальний суд

Малограмотність чи неграмотність підозрюваного, обвинуваченого не є підставою для визнання обов’язковою участь захисника у кримінальному провадженні. Відсутність у підозрюваного, обвинуваченого належної освіти сама по собі не є підставою для обов’язкової участі захисника у кримінальному провадженні.
Неприйняття рішення слідчим, прокурором, слідчим суддею про забезпечення участі захисника у кримінальному провадженні на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КПК, зокрема й у випадку, коли підозрюваний, обвинувачений є малограмотним чи неграмотним, не тягне за собою правових наслідків, передбачених ст. 52 КПК.
Апеляційний суд, який, перевіряючи виправдувальний вирок, не врахував, що дані про неграмотність виправданих констатовано виключно на підставі їх власних слів, не встановив, чи вказані обставини позбавили виправданих можливості повною мірою реалізовувати свої процесуальні права та з якого моменту слідчому чи прокурору стало відомо про існування зазначених обставин, допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Обов’язок виплати цивільним відповідачем повної суми страхового відшкодування, за наявності права на відшкодування моральної шкоди у кримінальному провадженні за ст. 286 КК у кількох потерпілих осіб
Суд: Касаційний кримінальний суд

Наявність у кількох потерпілих осіб права на відшкодування моральної шкоди у кримінальному провадженні за ст. 286 КК не звільняє цивільного відповідача від обов’язку виплатити повну суму страхового відшкодування,
якщо всі особи, які мають на нього право, не звернулися з цивільним позовом.
Звернення з цивільним позовом у кримінальному провадженні лише однієї особи з кількох потерпілих осіб не зменшує зобов’язань цивільного відповідача відповідно до Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів".
Рапорт слідчого, як заява про вчинення кримінального правопорушення. Зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення
Суд: Касаційний кримінальний суд

У заяві про вчинення кримінального правопорушення обов’язково повинні міститися конкретні відомості про вчинення цього правопорушення та прохання особи вжити невідкладних дій щодо реєстрації цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань та початку досудового розслідування. Рапорт слідчого, з якого вбачаються конкретні відомості про вчинення кримінальнопротиправних дій, є заявою про вчинення кримінального правопорушення.
Критерії скасування постанови про закриття кримінального провадження. Невстановлення чинним КПК правил обчислення строку досудового розслідування у разі скасування постанови про закриття кримінального провадження
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі скасування прокурором постанови про закриття кримінального провадження, в якому не було повідомлено про підозру, час між винесенням постанови про закриття та її скасуванням не включається у строки досудового розслідування, якщо ця постанова про скасування винесена уповноваженим прокурором та у строки, встановлені КПК.
Скасування прокурором постанови про закриття кримінального провадження поза межами строку, встановленого ч. 6 ст. 284 КПК, з дня отримання копії постанови позбавляють права повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, у зв’язку з яким розпочато це досудове розслідування.
У разі скасування Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, керівником окружної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками в межах строків, передбачених ст. 219 КПК, постанови прокурора про закриття кримінального провадження, в якому особі було повідомлено про підозру, час між винесенням постанови про закриття кримінального провадження до її скасування враховується у строки досудового розслідування.
Недотримання прокурором, який здійснює процесуальне керівництво, вимог ч. 6 ст. 284 КПК, а прокурорами вищого рівня – вимог ч. 6 ст. 36 КПК у кримінальних провадженнях, у яких до скасування постанови про закриття кримінального провадження жодній особі не повідомлялося про підозру, тягне за собою визнання повідомлення про підозру незаконним, а кримінальне провадження у таких випадках підлягає закриттю на підставі абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
У разі скасування постанов про закриття кримінального провадження за скаргами учасників кримінального провадження за результатами судовоконтрольної діяльності, час між винесенням таких постанов до їх скасування не включається в строки досудового розслідування як у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не повідомлено про підозру, так і у провадженнях, в яких було повідомлено про підозру.
Щодо застосування положень ст. 290 КПК як загальної норми у тих випадках, коли спеціальна норма - ч. 5 ст. 301 КПК не регулює окремі питання кримінальної процесуальної діяльності
Суд: Касаційний кримінальний суд

Частина 5 ст. 301 КПК передбачає, що єдиною формою відкриття матеріалів дізнання є вручення особі, яка вчинила кримінальний проступок, або її захиснику, потерпілому чи його представнику їх копій. Під час закінчення
дізнання повинна застосовуватися ч. 6 ст. 290 КПК щодо надання стороною захисту за запитом прокурора доступу до матеріалів, які знаходяться в її розпорядженні, ч. 11 ст. 290 КПК щодо відкриття сторонами додаткових матеріалів, отриманих до або під час судового розгляду, та ч. 12 ст. 290 КПК, яка встановлює наслідки невідкриття матеріалів кримінального провадження.
Апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, якою зобов’язано слідчого вчинити процесуальну дію – повідомити про підозру, не передбачена кримінальним процесуальним законом, є втручанням в дискреційні повноваження слідчого, визначені статтями 276, 278 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді, якою зобов’язано слідчого вчинити процесуальну дію – повідомити про підозру, не передбачена кримінальним процесуальним законом, є втручанням в дискреційні повноваження слідчого, визначені статтями 276, 278 КПК, а тому підлягає апеляційному оскарженню.
Необхідність дослідження судом першої інстанції питання, чи наявні в діях обвинуваченого за ст. 263 КК, ознаки однієї з обставин, що виключають кримінальну протиправність діяння
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час нового розгляду в суді першої інстанції матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням особи в незаконному зберіганні вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв (ст. 263 КК), які, відповідно до показань обвинуваченого, він отримав після оголошення воєнного стану в Україні для відсічі збройній агресії російської федерації, слід дослідити, чи наявні в діях обвинуваченого ознаки однієї з обставин, що виключають кримінальну протиправність діяння.
Відсутність в діях обвинуваченого обставин, які виключають закінчення строків давності і зупиняють строки, визначені в ч. 1 ст. 49 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо обвинувачений до оголошення воєнного стану в Україні постійно був присутнім під час апеляційного розгляду справи щодо нього, однак слухання не відбувалися у зв’язку з поважними причинами, а після оголошення воєнного стану він не з'явився до суду на виклик через неналежне повідомлення про судовий розгляд, оскільки захищав державу від збройної агресії російської федерації, то це не може свідчити про умисне вчинення дій, спрямованих на ухилення від суду, що виключає закінчення строків давності й зупиняє строки, визначені в ч. 1 ст. 49 КК.
Обставини, що враховуються при ухваленні рішення щодо наявності чи відсутності в діях лікаря-анестезіолога складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час нового розгляду в суді апеляційної інстанції матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням лікаря-анестезіолога в неналежному виконанні професійних обов'язків необхідно дослідити, чи стало застосування обвинуваченим до потерпілого седативних препаратів на фоні алкогольного сп'яніння за наявності черепно-мозкової травми причиною настання смерті останнього та чи входить до професійних обов’язків лікаря анестезіолога самостійне установлення стану сп'яніння, а також визначити відповідність проведених іншими лікарями реанімаційних заходів правильній тактиці лікування за встановленим діагнозом.
Встановлення ознак складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 276 КК, у діях машиніста електропоїзда і начальника залізничної станції
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для встановлення ознак складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 276 КК, суду апеляційної інстанції під час нового судового розгляду необхідно з’ясувати, у чому саме полягало порушення правил безпеки руху та експлуатації
залізничного транспорту машиністом електропоїзда і начальником залізничної станції, вимоги яких конкретно нормативних актів вони порушили або не виконали, чи має місце причинний зв'язок між такими порушеннями або невиконанням і настанням суспільно небезпечних наслідків у вигляді середньої тяжкості тілесних ушкоджень для пасажира, який, виходячи з останнього вагона, що опинився в забороненому місці після зупинки електропоїзда, впав у технологічний люк, травмувавшись, а також надати належну оцінку показанням засуджених, які є на технічних носіях судового засідання, однак відсутні в текстах судових рішень.
Повноваження прокурора на укладення з підозрюваним угоди про визнання винуватості. Кваліфікація за ст. 369 КК у випадку пропозиції і надання неправомірної вигоди прокурору з метою укладення такої угоди з узгодженим сторонами покаранням
Суд: Касаційний кримінальний суд

Прокурор місцевої прокуратури відповідно до КПК наділений самостійними повноваженнями на укладення угоди про визнання винуватості з підозрюваним без узгодження цієї процесуальної дії з керівником місцевої прокуратури, як це передбачено одним із галузевих наказів Генеральної прокуратури України. Пропозиція надати неправомірну вигоду та надання неправомірної вигоди такому прокурору з метою укладення з підозрюваним у кримінальному провадженні угоди про визнання винуватості з узгодженим сторонами покаранням із застосуванням статей 69 та 75 КК утворює склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 369 КК.
Кваліфікація. Виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії російської федерації проти України, глорифікація її учасників (ст. 436-2 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розміщення на своїй сторінці в соціальній мережі "Вконтакте" публікацій, а також вподобання публікацій інших користувачів цієї соціальної мережі, які містять публічне схвалення військової агресії російської федерації проти України, утворюють склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 436-2 КК.
Покарання у виді позбавлення волі, призначене особі, визнаній винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 436-2 КК, без застосування до неї ст. 75 КК, є обґрунтованим з огляду на підвищений ступінь тяжкості кримінальних правопорушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку і кримінального правопорушення, передбаченого ст. 436-2 КК.
Епізоди злочинної діяльності особи, визнаної винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 436-2 КК, вчинені до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення кримінальної відповідальності за виготовлення та поширення забороненої інформаційної продукції" (до 16.03.2022), яким КК було доповнено ст. 436-2, підлягають виключенню з обсягу обвинувачення. Виключення таких епізодів з обсягу обвинувачення засудженої не впливає на кваліфікацію її дій за ч. 2 ст. 436-2 КК та на міру призначеного покарання за наявності обвинувачення у вчиненні після набрання чинності цим Законом інших епізодів злочинної діяльності за цією статтею.
Порушення права на захист під час досудового розслідування, пов'язане з проведенням слідчого експерименту без участі підозрюваного. Необґрунтованість відмови слідчого судді у проведенні слідчого експерименту за участю підозрюваного
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проведення під час досудового розслідування нового слідчого експерименту без участі підозрюваного, якщо в матеріалах провадження немає будь-якого підтвердження того, що підозрюваний був повідомлений про день і час проведення попереднього слідчого експерименту, а також відмова слідчого в задоволенні клопотання захисника щодо проведення нового слідчого експерименту за участю підозрюваного порушує право на захист.
Відмова слідчого судді задовольнити скаргу захисника, яку він подав на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання захисника про проведення нового слідчого експерименту, не усуває обов'язку суду, який розглядає справу по суті, перевірити законність та обґрунтованість рішення слідчого судді. Суди повинні з'ясувати, чи була надана під час досудового розслідування реальна, неілюзорна можливість стороні захисту отримати докази на спростування висунутого обвинувачення і тим самим реалізувати своє право на захист.
Особливості перегляду за нововиявленими обставинами ухвал господарського суду, постановлених за результатами розгляду заяв з вимогами кредиторів
Суд: Касаційний господарський суд

У разі коли під час розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвал(и) за результатами розгляду заяв з вимогами кредиторів господарським судом встановлені нововиявлені обставини, які істотно впливають на оцінку обґрунтованості вимог іншого кредитора до боржника, зокрема спростовують існування грошового зобов’язання боржника перед іншим кредитором, наявність такого, що набрало законної сили, судового рішення, яким було підтверджено грошове зобов’язання боржника перед таким кредитором, оцінюється судом в сукупності з іншими доказами з урахуванням нововиявлених обставин і само по собі не може бути підставою для відмови у задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвал(и) за результатами розгляду заяв з вимогами кредиторів.
Особливості касаційного оскарження судових рішень про розподіл витрат у справах про банкрутство
Суд: Касаційний господарський суд

Можливість касаційного оскарження додаткової постанови про розподіл витрат на професійну правничу допомогу, ухваленої внаслідок прийняття постанови за результатом апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції, якою розглянуто скаргу на дії арбітражного керуючого, постановленої у межах справи про банкрутство, не передбачена частиною третьою статті 9 КУзПБ.