DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи

На підставі принципу національного режиму і судового імунітету іноземної держави іноземці, як і громадяни України, можуть пред`явити позов до іноземної держави, просити про забезпечення позову і звернення стягнення на майно іноземної держави, яке знаходиться в Україні, лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України або законом України. Питання про те, який орган іноземної держави компетентний дати таку згоду, вирішується законодавством даної іноземної держави. Іншими словами, іноземна держава не може бути залучена до суду як відповідач або третя особа без згоди на це компетентних органів відповідної держави. Таким чином, судовий імунітет іноземної держави означає непідсудність її суду іншої держави. Він ґрунтується на суверенній рівності держав, в силу принципу "рівний над рівними не має юрисдикції, влади" "par in parem non habet imperium".
Таким чином, бути учасником справи в судах іншої держави кожна суверенна держава може тільки зі згоди, висловленої через уповноважених на це осіб.
Дотримання принципу забезпечення найкращих інтересів дитини при вирішенні питання про надання дозволу на виїзд дитини за межі України

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо дотримання принципу рівності батьків при вирішенні питання про надання дозволу на виїзд дитини за межі України, визначивши, що тимчасовий виїзд за кордон у супроводі одного з батьків має відповідати найкращим інтересам дитини, і дозвіл на такий виїзд за відсутності згоди другого з батьків може бути наданий на підставі рішення суду на певний період, з визначенням його початку й закінчення
Дотримання принципу забезпечення найкращих інтересів дитини при визначенні місця проживання дитини 

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо дотримання принципу недопустимості розлучення дитини з матір'ю, крім випадків, коли є виняткові обставини, визначивши, що при визначенні місця проживання дитини першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини в силу вимог статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року.
Врахування думки дитини, якщо вона відповідно до віку здатна сформулювати власні погляди, при вирішенні справи, що стосується життя такої дитини 

В усіх рішеннях, що стосуються дітей, забезпечення їх найкращих інтересів повинне мати першочергове значення. Найкращі інтереси дитини залежно від їх характеру та серйозності можуть переважати інтереси батьків. Кожна справа потребує детального вивчення ситуації, врахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, у тому числі її думки, якщо вона відповідно до віку здатна сформулювати власні погляди.
Недопустимість доказів. Використання показань свідка, який у подальшому набув статусу обвинуваченого чи підозрюваного 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Використання показань свідка, який у подальшому набув статусу обвинуваченого чи підозрюваного, є порушенням права "на мовчання", а також порушенням права не свідчити проти себе, внаслідок чого такі докази мають бути визнані судом недопустимими.
Визнання в судовому порядку недійсним розірваного договору
Суд: Велика Палата

Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України щодо можливості визнання в судовому порядку недійсним розірваного договору, визначивши, що розірвання сторонами договору, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення в майбутньому з позовом про визнання такого договору недійсним. Так само не перешкоджає поданню відповідного позову закінчення строку (терміну) дії оспорюваного правочину до моменту подання позову
Недійсність договору оренди приміщень, за яким навчальний заклад передав в оренду приміщення для їх використання, не пов'язаного з навчально-виховним процесом

Майно навчальних закладів може використовуватись як додаткове джерело фінансування цих закладів шляхом отримання доходів від надання в оренду приміщень. Проте надання в оренду таких приміщень, що тимчасово не задіяні, дозволяється лише для їх використання, пов'язаного з навчально-виховним процесом відповідного навчального закладу, за умови, коли це не погіршує соціально-побутових умов осіб, які навчаються або працюють у навчальному закладі.
Надання навчальним закладом таких приміщень в оренду для діяльності, не пов’язаної з навчально-виховним процесом відповідного навчального закладу, є підставою для визнання відповідного договору оренди недійсним на підставі
Потерпіла особа не зобов`язана звертатися до особи, у якої застраховано цивільно-правову відповідальність заподіювача шкоди

Для задоволення цивільного позову потерпілого до страховика про стягнення шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 286 КК України, попереднє звернення потерпілого до страховика із заявою про виплату страхового відшкодування у порядку, визначеному статтею 35 Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", не є обов’язковим.
Припинення зобов’язань у випадку закінчення строку дії договору

Закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов'язань, які залишились невиконаними, оскільки згідно зі статтею 599 ЦК України, частиною першою статті 202 ГК України такою підставою є виконання, проведене належним чином
Застосування статті 1212 ЦК України у договірних відносинах

Якщо між сторонами існують договірні відносини, а кошти, які позивач просить стягнути, набуті відповідачем за наявності правової підстави, їх не може бути витребувано відповідно до положень статті 1212 ЦК України як безпідставне збагачення
Визначення юрисдикції спору, пов`язаного зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій з приводу розпорядження державними коштами

Позов про відшкодування шкоди, завданої державі протиправними діями суб`єкта владних повноважень під час здійснення ним владних управлінських функцій з приводу розпорядження державними коштами, повинен розглядатися у порядку адміністративного судочинства.
Визнання договору укладеним як належний спосіб захисту
Суд: Велика Палата

Не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону та залежно від встановлених обставин вирішити питання щодо наслідків його часткового чи повного виконання сторонами. У такому разі визнання вказаного договору укладеним не буде належним способом захисту
Стягнення штрафних санкцій за порушення виконання грошового зобов’язання, якщо сторони не погодили їх розмір у договорі, але зазначили про їх нарахування відповідно до ч.6 ст. 231 ГК України

У випадку, якщо сторони не погодили розмір штрафних санкцій за порушення виконання грошового зобов’язання у договорі, а лише зазначили про їх нарахування відповідно до частини шостої статті 231 Господарського кодексу України, штрафні санкції стягненню не підлягають.
Стягнення інфляційних нарахувань, передбачених ч.2 ст. 625 ЦК України, у випадку порушення грошового зобов`язання, предметом якого є грошові кошти, виражені в гривнях з визначенням еквівалента в іноземній валюті

У випадку порушення грошового зобов`язання, предметом якого є грошові кошти, виражені в гривнях з визначенням еквівалента в іноземній валюті, інфляційні нарахування, передбачені частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України, не стягуються. В такому випадку втрати від знецінення національної валюти внаслідок інфляції відновлюються еквівалентом іноземної валюти
Належний спосіб захисту переважного права наймача (орендаря) на купівлю орендованого нерухомого майна у разі продажу речі, переданої у найм (оренду)
Суд: Велика Палата

Належним способом захисту переважного права наймача (орендаря) на купівлю орендованого нерухомого майна, який належним чином виконує свої обов`язки відповідно до умов договору та закону, у разі продажу речі, переданої у найм (оренду), є переведення на наймача (орендаря) прав та обов`язків покупця відповідної речі.
За змістом частини другої статті 777 Цивільного кодексу України переважне право наймача на придбання предмета найму (оренди) існує щодо тієї ж самої речі, яка передана йому в найм (оренду). Тобто предмет найму (оренди), що використовується особою на підставі відповідного договору найму (оренди), та предмет, який планується до продажу власником речі, мають бути ідентичними
Правова природа положення договору купівлі-продажу про те, що сторона договору отримала належні їй платежі до підписання договору

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо правової природи положення договору купівлі-продажу про те, що сторона договору отримала належні їй платежі до підписання договору, визначивши, що таке положення договору свідчить про те, що сторони домовилися вважати сплату коштів, здійснену раніше за відсутності правових підстав, виконанням укладеного договору стороною, яка за цим договором мала сплатити гроші, і є доказом, що розрахунки між сторонами здійснені повністю.
Належний спосіб захисту прав продавця, якщо покупці отримали товар, але не здійснили оплати

Позовні вимоги продавця про розірвання спірного договору купівлі-продажу, якщо покупці отримали товар, але не здійснили оплати, є неналежним способом захисту. За таких умов продавець може звернутися з позовом про стягнення неотриманих коштів та процентів за користування чужими грошовими коштами
Отримання показань від свідка під час слідчого експерименту, щодо якого відсутні дані, що його буде визнано підозрюваним чи обвинуваченим у майбутньому
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вчинення слідчим чи прокурором дій, спрямованих на отримання показань від свідка, щодо якого відсутні дані, що його буде визнано підозрюваним чи обвинуваченим у майбутньому, не вказують на недопустимість зазначених показань як доказів. Не вважаються недопустимим доказом пояснення свідка, надані під час слідчого експерименту, проведеного з метою відтворення обставин ДТП, якщо до проведення слідчого експерименту були відсутні дані про те, що саме ця особа винувата у порушенні правил дорожнього руху, а висновок експерта, яким було встановлено, що саме дії цієї особи призвели до настання суспільно небезпечних наслідків, передбачених у ч. 2 ст. 286 КК, був наданий після проведення слідчого експерименту.
Відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.
Відповідно до цієї норми обов'язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу Україна.
Водночас для виникнення зобов’язання щодо відшкодування шкоди позивачем має бути доведений факт заподіяння йому шкоди, протиправності дій посадової особи та наявності причинного зв’язку між її діями та заподіяною шкодою.
Відсутність передбачених законом підстав для відшкодування шкоди має наслідком відмову у позові

Відсутність передбачених законом підстав для відшкодування шкоди тягне за собою відмову у позові, а не відмову у відкритті провадження у справі.
Встановлення причетності особи до вчинення злочину шляхом відібрання зразків для проведення експертизи та пред’явлення її для упізнання, та пред`явлення їй підозри у подальшому
Суд: Касаційний кримінальний суд

Встановлення причетності особи до вчинення злочину шляхом відібрання зразків для проведення експертизи, пред’явлення її для упізнання іншим особам з подальшим пред’явленням їй підозри не є підставою для визнання доказів недопустимими.
Відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, його посадовими та службовими особами (стаття 1174 ЦК України)

Оскільки підставою для відшкодування шкоди є незаконна, на думку позивача, бездіяльність посадових осіб прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, то відсутні спеціальні підстави для застосування статті 1176 ЦК України. Така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, його посадовими та службовими особами (статті 1173,1174 цього Кодексу).
Відсутність ознак провокації злочину (пасивна поведінка органів досудового розслідування)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Пасивна поведінка органів досудового розслідування, яка не підбурює особу до вчинення злочину, не може розцінюватись як провокація злочину.
Застосування критеріїв відмежування провокації від допустимої поведінки правоохоронних органів, вироблених ЄСПЛ
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для висновку про наявність у діях органів досудового розслідування ознак провокації, що має наслідком визнання доказів недопустимими, суд повинен застосувати критерїі відмежування провокації від допустимої поведінки правоохоронних органів, вироблені ЄСПЛ.
Допустимість протоколу огляду місця події у випадку складання його працівником оперативного підрозділу
Суд: Касаційний кримінальний суд

Складання протоколу огляду місця події працівником оперативного підрозділу у порядку та на підставах, передбачених ст. 103, ч. 2 ст. 104, ст. 103 КПК України 1960 року, а не слідчим, не має наслідком визнання відповідного протоколу недопустимим доказом.
Обмеження щодо передачі в оренду майна юридичної особи з корпоративними правами держави у розмірі меншому 25 відсотків
Суд: Велика Палата

Наявність в статутному капіталі господарського товариства державної частки (пакета акцій, що належить державі) не змінює правового режиму його майна, яке є приватною власністю господарського товариства.
Приписи статті 12 Закону України "Про приватизацію державного майна" щодо заборони передачі в оренду майна підприємства, що перебуває в процесі приватизації, мають застосовуватися з урахуванням як загальних принципів господарювання, закріплених Господарським кодексом України, так і з огляду на приписи Закону України "Про управління об'єктами державної власності", якими відповідні обмеження щодо розпорядження майном встановлено виключно для господарських організацій з корпоративними правами держави в їх статутному капіталі у розмірі понад 25 відсотків.
Розмір річної орендної плати за оренду комунального майна ПАТ "Укрпошта"

ПАТ "Укрпошта" як суб’єкт, який здійснює підтримку засобів масової інформації шляхом розповсюдження періодичних друкованих видань, має право на отримання в оренду комунального майна, на тих самих умовах, що й бюджетні установи, тобто зі сплатою оренди в розмірі 1 грн на рік.
Відшкодування моральної шкоди та втраченого заробітку внаслідок незаконних дій органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду 

Межі відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом визначаються судом у розмірі співмірному з мінімальним розміром заробітної плати, визначеної законодавством за кожен місяць перебування під слідством чи судом, виходячи з мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на момент відшкодування. При цьому дія Закону, яким встановлено, що мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат, на правовідносини щодо відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду не поширюється.  
Встановлення розміру грошових доходів, втрачених громадянами унаслідок незаконних дій органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, віднесено до компетенції цих органів, а не суду.
Витрати пов'язані з явкою до суду у кримінальному провадженні не є майновою шкодою відповідно до статті 1166 ЦК України

Витрати пов'язані з явкою позивача до суду у кримінальному провадженні не є майновою шкодою відповідно до статті 1166 ЦК України, а є витратами, компенсація яких здійснюється за нормами спеціального закону. Питання про відшкодування зазначених витрат підлягає вирішенню під час розгляду й ухвалення судового рішення саме у кримінальній справі, оскільки ці витрати понесені позивачем під час розгляду кримінальної справи.
Крім того, сам факт реалізації позивачем свого процесуального права на оскарження рішень, дій та бездіяльності слідчого під час досудового розслідування в межах кримінальних проваджень не є підставою для відшкодування шкоди, оскільки не є порушенням прав позивача.
Порядок реалізації особою права на відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного засудження, у разі ухвалення виправдувального вироку

Внаслідок незаконного засудження, ухвалення судом виправдувального вироку, позивач має право на відшкодування майнової та моральної шкоди, і право на таке відшкодування виникає в силу прямої вказівки закону.
Обов'язок роз'яснити особі порядок поновлення її порушених прав чи свобод та відшкодування завданої шкоди у разі ухвалення виправдувального вироку покладається на суд, який повинен здійснити це шляхом направлення громадянинові повідомлення одночасно з копією виправдувального вироку, який набрав законної сили. При цьому в повідомленні має бути зазначено, куди і протягом якого терміну можна звернутися за відшкодуванням шкоди і поновленням порушених прав.
Відсутність такого роз'яснення (повідомлення) не позбавляє особу права на відшкодування, встановленого законом.
Оскільки законодавство не містить вимог щодо процесуальної форми документа, з яким особа має звернутися до суду за захистом свого порушеного права, то таким способом захисту в силу положень статей 15, 16 ЦК України може бути, зокрема, звернення до суду з відповідною позовною заявою.
При цьому саме суд, який ухвалив виправдувальний вирок, визначає розмір заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив унаслідок незаконних дій та які підлягають стягненню на його користь, і таке судове рішення може бути оскаржене до суду вищої інстанції відповідно до положень цивільного процесуального законодавства.
Визначення розміру моральної шкоди, заподіяної внаслідок незаконних дій органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду

Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв'язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.
Законодавець визначив мінімальний розмір моральної шкоди, виходячи з установленого законодавством розміру заробітної плати на момент розгляду справи судом, за кожен місяць перебування під слідством та судом. Тобто цей розмір у будь-якому випадку не може бути зменшено, оскільки він є гарантованим мінімумом. Але визначення розміру відшкодування залежить від таких чинників, як характер і обсяг страждань (фізичного болю, душевних і психічних страждань тощо), яких зазнав позивач, можливості відновлення немайнових втрат, їх тривалість, тяжкість вимушених змін у його життєвих і суспільних стосунках, ступінь зниження престижу, репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, і сама можливість такого відновлення у необхідному чи повному обсязі.
Відшкодування шкоди, завданої потерпілому внаслідок кримінального правопорушення

Положення статті 1177 ЦК України передбачають можливість компенсації шкоди, завданої потерпілому внаслідок кримінального правопорушення, за рахунок Державного бюджету України виключно у випадках та порядку, передбачених законом.
Проте на даний час у національному законодавстві відсутній відповідний нормативно-правовий акт, який визначає такий порядок відшкодування шкоди.
В ухвалі Європейського суду з прав людини від 30 вересня 2014 року у справі "Петро Якович Петльований проти України", суд зауважив, що відповідно до ЦК України питання державної компенсації жертвам злочину врегульовано таким чином, що будь-яка вимога про таку компенсацію є умовною, і ці умови частково викладені у першому пункті статті 1177 ЦК України, який містить слова "якщо особа, яка вчинила злочин, не ідентифікована або неплатоспроможна". Подальші умови полягають у тому, що вони мають бути встановлені окремим законом, який не було прийнято до цього часу. Такий закон має також містити процедуру присудження та сплати компенсації. Ясно видно з цих застережень, що право на компенсацію з боку держави жертвам злочину, передбачене вищевказаною статтею Кодексу, ніколи не було призначене, щоб бути безумовним. Практика національних судів підтверджує, що за відсутності закону, який формулює такі положення, право на компенсацію не може виникнути згідно статті 1177 ЦК України як окремо взятої.
Недопустимість доказів. Вчинення процесуальних дій посадовою особою, не уповноваженою на здійснення розслідувань щодо неповнолітніх
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вчинення процесуальної дії у кримінальному провадженні стосовно неповнолітнього посадовою особою, яка в силу ч. 2 ст. 484 КПК не уповноважена на здійснення розслідувань щодо неповнолітніх, зумовлює недопустимість доказу, отриманого під час такої процесуальної дії.
Недопустимість доказів. Відсутність письмового доручення слідчого/прокурора на проведення НСРД оперативними працівниками 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проведення негласних слідчих (розшукових) дій оперативними працівниками без письмового доручення слідчого або прокурора всупереч ч. 6 ст. 246 КПК має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими.
Внесення відомостей в ЄРДР (ст. 366-1 КК) за відсутності висновку НАЗК про встановлення факту порушення антикорупційного законодавства 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність висновку НАЗК про встановлення факту порушення антикорупційного законодавства суб’єктом декларування не позбавляє прокурора повноважень вносити відомості в ЄРДР за ознаками кримінального
правопорушення, передбаченого ст. 366-1 КК, та не є підставою для визнання доказів у цьому провадженні недопустимими.
Схиляння до вживання наркотичних засобів як ознака об’єктивної сторони злочину, передбаченого ст. 315 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під схилянням до вживання наркотичних засобів (ст. 315 КК) слід розуміти будь-які умисні ненасильницькі дії, спрямовані на те, щоб викликати в інших осіб бажання вжити наркотичні засоби хоча б один раз (наприклад, пропозиція, угода, рекомендація, переконання).
Вирощування конопель як ознака об’єктивної сторони складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Вирощування конопель (ст. 310 КК) має місце як у випадку, коли відповідні рослини спеціально висаджувалися обвинуваченим або іншою особою, так і в разі, коли рослини конопель були дикорослими, але особа доглядала за їх посівами, забезпечуючи ріст та дозрівання конопель.
Скасування постанов слідчого про закриття кримінального провадження у справі не є безумовною підставою для відшкодування шкоди

Саме по собі скасування постанов слідчого про закриття кримінального провадження у справі не свідчить про протиправність його дій, які не є неправомірними в розумінні закону та не можуть бути підставою для відшкодування шкоди. Позивачем має бути доведено, що в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні органами слідства, його посадовими особами, зокрема безпосередньо слідчим, допущені порушення норм кримінально процесуального права (протиправність дій чи бездіяльності), які призвели до спричинення позивачеві шкоди.