DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Про порядок здійснення пропозиції вакантних посад працівнику при скороченні чисельності або штату працівників

Приписами норм Кодексу законів про працю України, та Закону України "Про державну службу" не визначений обов`язок роботодавця/керівника державної служби здійснювати повторну пропозицію вакантних посад працівнику в день його звільнення. Вимогами даних законодавчих актів визначена лише вимога запропонувати такі посади, які наявні на підприємстві без застереження дублювання такої пропозиції у день звільнення працівника. Тобто, пропозиція вакантних посад має здійснюватися лише в міру їх появи на підприємстві з метою своєчасного доведення їх наявності працівнику та можливості обіймання останнім тієї вакансії, що відповідає кваліфікації працівника та є найбільш прийнятною для нього.
Про визначення поняття "рівноцінна посада"

З системного аналізу пункту 1 частини 1 та абзацу 2 частини 3 статті 87 Закону України "Про державну службу" висновується, що законодавець під "рівноцінною посадою" розумів таку посаду, яка відповідає кваліфікації державного службовця.
Про порядок стягнення основної винагороди приватного виконавця за рішеннями майнового характеру

Стягнення основної винагороди приватного виконавця за рішеннями майнового характеру вже після завершення виконавчого провадження (в тому числі в разі повернення виконавчого документа стягувачу або закінчення виконавчого провадження) за умови, що стягнення усієї суми заборгованості за рішенням фактично не відбулося, є неможливим в силу положень статті 31 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" та пункту 19 Порядку No 643. Підставою для стягнення основної винагороди у межах виконавчого провадження є здійснення приватним виконавцем дій по фактичному стягненню з боржника на користь стягувача зазначених у виконавчому документі сум та основна винагорода обраховується лише від розміру фактично стягнутих сум.
Про порядок та спосіб примусового виконання судових рішень державним виконавцем

Державний виконавець зобов`язаний здійснювати примусове виконання рішень у відповідності до встановленого таким рішенням способу та порядку, для виконання покладених на нього обов`язків виконавець проводить перевірку виконання рішень. Рішення про закінчення виконавчого провадження приймається виконавцем лише в разі фактичного виконання рішення в повному обсязі згідно з виконавчим документом.
Про порядок виконання постанови приватного виконавця про стягнення основної винагороди

Сума основної винагороди, визначена приватним виконавцем у постанові про її стягнення, яка винесена одночасно з постановою про відкриття виконавчого провадження, не є винагородою, яка гарантовано має бути стягнута за наслідками фактичного виконання виконавчого провадження у випадках неповного виконання або ж невиконання відповідного виконавчого документа.
Про мотиви, які мають бути викладені у рішенні територіальної виборчої комісії про визнання виборів такими, що не відбулися, і про призначення повторних виборів

Аналіз положень статей 194, 255, 280 Виборчого кодексу України дає підстави стверджувати, що мотиви, з яких територіальна виборча комісія вважає, що голосування на всіх виборчих дільницях відповідного виборчого округу не було організовано і проведено відповідно до вимог Виборчого кодексу України, викладаються нею у рішенні про визнання виборів такими, що не відбулися, і про призначення повторних виборів.
Про підстави звільнення осіб начальницького складу органів внутрішніх справ

Досягнення особою начальницького складу органів внутрішніх справ граничного віку перебування на службі хоча і є підставою для звільнення, але не виключає можливості звільнення зі служби з інших причин, у тому числі й через хворобу, якщо військово-лікарською комісією за наслідками медичного огляду буде встановлено, що така особа непридатна для військової служби і така особа наполягає саме на цій підставі звільнення.
Про порядок поновлення на посаді в новоствореному органі 

У разі скорочення посади, на якій працював незаконно звільнений працівник, для виконання рішення суду роботодавець повинен поновити працівника на рівнозначній посаді або внести відповідні зміни до штатного розкладу - ввести скорочену посаду, а якщо підприємство, установу реорганізовано - рішення про поновлення працівника на роботі має бути виконано правонаступником.
Про ознаки нових та нововиявлених обставин

Рішення суду в іншій справі, постановлене після ухвалення рішення, про перегляд якого подано заяву є новою, але не нововиявленою обставиною, а тому не може бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами у силу статті 361 КАС України.
Про визначення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження

Організаційні питання не можуть бути поважною причиною для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Про порушення рівності прав учасників під час апеляційного провадження

Направлення судом апеляційної інстанції процесуальних документів на електронну адресу, яка є відмінною від електронної адреси сторони у справі є порушенням норм процесуального права в частині рівності прав учасників справи при апеляційному перегляді ухвали суду першої інстанції.
Про визначення права на оскарження судового рішення особою, яка не брала участі у справі, коли суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки

Судове рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. Лише за наявності таких умов особі, яка не брала участі у справі, забезпечується право оскаржити в апеляційному порядку судове рішення.
Про підстави розгляду місцевої ініціативи у визначеному статтею 9 Закону України No280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" порядку

Невизначення порядку внесення місцевої ініціативи на розгляд місцевої ради відповідним рішенням цієї ради або статутом територіальної громади не може бути підставою для нерозгляду місцевої ініціативи у визначеному статтею 9 Закону України No280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" порядку.
Про відповідність віднесення інформації до службової

Відповідність інформації пункту 1 частини першої статті 9 Закону No2939-VI не створює обов`язку автоматичного віднесення інформації до службової. Стаття 9 Закону No 2939-VI передбачає, що така інформація саме може бути віднесена до службової. Тобто віднесення інформація до категорії службової можливо у разі, якщо застосування "трискладового тесту" засвідчило наявність підстав для обмеження доступу до неї.
Про правові наслідки залишення без розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. 

Залишення заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами без розгляду - це форма закінчення розгляду адміністративної справи без ухвалення судового рішення по суті позовних вимог у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Про право на доступ до правосуддя

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року No 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин
Про порядок виконання судових рішень

Незгода позивача із способом та порядком виконання рішення суду та ухвали суду в порядку статті 383 КАС України не може бути предметом розгляду нової справи, оскільки стосуватиметься виконання вже розглянутої справи.
Про повноваження приватного виконавця щодо передачі виконавчого документа після відкриття виконавчого провадження

Закон України No 1404-VIII "Про виконавче провадження" не передбачає можливості передачі приватним виконавцем виконавчого документа після відкриття виконавчого провадження у разі отримання інформації про відсутність у його виконавчому окрузі місця проживання чи майна боржника, а тому перевірка відповідних даних має проводитись саме на стадії вирішення питання про відкриття виконавчого провадження, адже у протилежному випадку допускалася б можливість зазначення стягувачем будь-якої адреси боржника (не підтвердженої доказами) задля штучної зміни виконавчого округу.
Про поняття триваючого правопорушення

Триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку.
Про визначення підстав для визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Факт того, що позивач прибув в Україну не через загрозу його життю, безпеці чи свободі в країні походження, а з інших причин (з метою заробітку), не може впливати на результат розгляду його заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту. При цьому бажання шукача захисту оформити своє легальне перебування на території України не є беззаперечним доказом відсутності загрози його життю, безпеці чи свободі в країні походження та не є умовою, за якої особа не визнається біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.
Про суддівську винагороду суддів Вищих спеціалізованих судів, призначених у ці суди за процедурою за Законом No 2453-VI

Питання урівняння статусу суддів Верховного Суду, призначених до цього суду за процедурою, визначеною Законом No 1402-VIII, та суддів Вищих спеціалізованих судів, призначених у ці суди за процедурою за Законом No 2453-VI, зокрема у питанні виплати суддівської винагороди, лежить у площині законодавчого вирішення та не може бути вирішено у межах цього спору
Про застосування заходу у вигляді застави в порядку ст. 289 КАС України

Звернення особи, до якої застосовано захід у вигляді внесення застави в порядку ст. 289 КАС України з заявою про визнання його біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, не є підставою для припинення застосування такого способу забезпечення ідентифікації, як застава
Про зміну предмета позову

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.
Про підстави зупинення виконавчого провадження

Стаття 34 Закону України No 1404-VIII  "Про виконавче провадження" містить виключний перелік підстав, які зумовлюють необхідність зупинення виконавчого провадження, серед яких відсутня така підстава, як звернення до суду за роз`ясненням рішення. Звернення державного виконавця до суду або органу, який видав виконавчий документ, із заявою (поданням) про роз`яснення рішення у відповідності до пункту 10 частини третьої статті 18 Закону No  1404-VIII є правом, а не обов`язком виконавця.
Про підсудність спору щодо призначення керівника закладу охорони здоров`я право на доступ до правосуддя

Заклади охорони здоров`я не є суб`єктами владних повноважень у розумінні положень КАС України, а посада керівника закладу охорони здоров`я не належить до посади публічної служби.
Про підстави захисту прокурором інтересів держави в адміністративному суді

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону No1697-VII "Про прокуратуру" і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх на обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові, однак якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим."
Про  визначення місця проживання боржнику під час відкриття виконавчого провадження

У випадку, якщо особа не повідомила іншого, саме адресу зареєстрованого місця проживання боржника, з урахуванням приписів частини десятої статті 6 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", необхідно враховувати під час вирішення питання про відкриття виконавчого провадження відповідно до вимог частини другої статті 24 Закону України "Про виконавче провадження".
Про мотиви звернення особи до органу міграційної служби із заявою про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту
Суд: Касаційний адміністративний суд

Звернення особи до органу міграційної служби із заявою про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту лише після затримання та поміщення до СІЗО не є безумовним свідченням того, що таке звернення здійснено з метою уникнення процедури екстрадиції і імовірно покарання за скоєний на території іншої держави злочин.
Про процедуру розгляду заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту у випадку можливості застосування в країні походження до особи смертної кари

Можливість застосування до особи смертної кари є підставою для прийняття рішення органом міграційної служби про оформлення документів для вирішення питання про визнання такої особи біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, а рішення про відмову або визнання такої особи біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту приймається за результатом розгляду поданих матеріалів.
Про застосування норм КЗпП України в процедурі звільнення в зв`язку зі скороченням штатів, та дотримання трудових гарантій такої особи, на яку поширюються норми Закону України "Про Національну поліцію"

Оскільки положенням спеціального законодавства, a саме нормами Закону України "Про Національну поліцію" не врегульовано процедуру звільнення в зв`язку зі скороченням штатів, та дотримання трудових гарантій такої особи, у таких спірних правовідносинах підлягають застосуванню відповідні положення Кодексу законів про працю України (субсидіарне законодавство).
Про вимоги щодо способів сповіщення боржника про дії державного виконавця у виконавчому провадженні

Відсутність прямої вказівки у Законі України "Про виконавче провадження" на обов`язок виконавця перевіряти відомості про адресу місцезнаходження боржника - юридичної особи не повинна слугувати підґрунтям для формального здійснення владних повноважень. Тому саме лише направлення кореспонденції на адресу боржника, яка насправді немає стосунку до його місцезнаходження, не завжди автоматично може визнаватися належним виконанням обов`язку щодо інформування боржника про виконавчі дії. 
Закон України "Про виконавче провадження" не містить імперативного припису про те, що протягом виконавчого провадження виконавець повинен беззмінно керуватися виключно тією адресою боржника, яка зазначена у виконавчому документі та заяві стягувача. Навпаки закон прямо допускає можливість, що під час виконавчого провадження виконавець може встановити іншу адресу такого боржника.
Про підстави звільнення судді з посади за порушення присяги

Саме лише порушення норм процесуального права не може вважатися діянням, що порочить звання судді, порушує присягу чи є несумісним з посадою судді. Інший підхід призвів би до того, що будь-яке процесуальне порушення судді, за бажанням могло бути розтлумачене дисциплінарним органом як достатня фактична підстава для обвинувачення у порушенні присяги та призвести до звільнення його з посади. Це б звело нанівець гарантії незалежності суду.
Про правові наслідки затримки видачі трудової книжки при звільненні працівника

Чинне законодавство передбачає право працівника на зміну дати звільнення у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки і у такому разі днем звільнення вважається день її видачі, проте така зміна дати передбачає лише перенесення дати звільнення, а не поновлення працівника на роботі на вказаний період.
Про порядок здійснення реєстрації місця проживання

Для реєстрації місця проживання особа подає, зокрема, свідоцтво про народження дітей або дані щодо реєстрації малолітніх дітей за місцем проживання одного із батьків за письмовою згодою другого з батьків у присутності особи, яка приймає заяву, або на підставі засвідченої в установленому порядку письмової згоди другого з батьків (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування), також, заяву про зняття з реєстрації місця проживання особи, (у разі здійснення реєстрації місця проживання одночасно із зняттям з реєстрації попереднього місця проживання).
Про правонаступництво у виконавчому провадженні

Правонаступництвом у виконавчому провадженні необхідно розуміти заміну однієї зі сторін (стягувача або боржника) з переходом прав та обов`язків до іншої особи (правонаступника), що раніше не брали участі у виконавчому провадженні. Правонаступництво можливе на всіх стадіях виконавчого провадження - з моменту відкриття виконавчого провадження до його закінчення.
Про перерахунок щомісячного довічного грошового утримання суддів у відставці у розмірі та у порядку, визначеному чинним законодавством на час здійснення такого перерахунку 
Суд: Касаційний адміністративний суд

Оскільки чинним Законом України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 No 1402-VII передбачені інші розміри суддівської винагороди та розмір відсотків від неї для нарахування щомісячного грошового утримання, то відсутні правові підстави для обрахунку щомісячного грошового утримання судді одночасно за складовими, які передбачені для різних формул обрахунку грошового утримання (розміру щомісячної суддівської винагороди) за Законом No 1402-VIII, а розміру відсотку – за Законом України "Про судоустрій і статус суддів" від 7 липня 2010 року No 2453-VI. Зворотне зумовить неоднакове визначення розміру щомісячного довічного грошового утримання суддів, що вийшли у відставку відповідно до Закону No 2453-VI, та тих, які вийшли або вийдуть у відставку відповідно до Закону No1402-VIII. Вказане призведе до дискримінації останніх та суперечитиме положенням частини першої статті 126 Основного Закону України щодо гарантування незалежності суддів.
Погіршення становища засудженого у разі застосування п. 2 ч. 2 ст. 76 КК (у редакції Закону України від 07 вересня 2016 року No 1492-VIII), якщо на момент вчинення ним злочину діяла редакція від 14 квітня 2009 року
Суд: Касаційний кримінальний суд

Місцевий суд, покладаючи на засудженого обов’язок не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації (п. 2 ч. 2 ст. 76 КК), у редакції  Закону України від 07 вересня 2016 року No 1492-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених", який набрав чинності 08 жовтня 2016 року, у порядку, визначеному ст. 379 КПК, є неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, погіршив становище засудженого (ч. 2 ст. 5 КК), оскільки на момент вчинення ним кримінального правопорушення у п. 2 ч. 2 ст. 76 КК було передбачено необхідність отримання дозволу на виїзд за межі України лише на постійне місце проживання.
Необов'язковість застосування судом одного із додаткових обов'язків, передбачених ч. 2 ст. 76 КК (у редакції Закону України від 07 вересня 2016 року No 1492-VIII)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Непокладення на засудженого одного із додаткових обов'язків, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації, передбаченого ч. 2 ст. 76 КК (у редакції Закону України від 07 вересня 2016 року No 1492-VIII), є правильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, оскільки застосування обов'язків, передбачених ч. 2 ст. 76 КК, є правом суду.
Обов’язки, які визначені у ст. 76 КК, як умови звільнення особи від відбування покарання. Процесуальна форма рішення апеляційного суду у разі збільшення кола обов’язків, передбачених ст. 76 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Визначені у ст. 76 КК обов’язки, які суд покладає на особу в разі звільнення від відбування покарання з випробуванням на підставі ст. 75 КК , не є видом покарання з огляду на систему покарань, визначену в КК, а є умовами звільнення особи від відбування покарання, невиконання яких тягне за собою припинення випробування. 
Збільшення апеляційним судом кола обов’язків, передбачених ст. 76 КК, що покладаються на засудженого, не вимагає ухвалення нового вироку.
Порушення суттєвих вимог кримінальної процесуальної форми щодо виду та підстав ухвалення рішень судом апеляційної інстанції при звільненні особи на підставі ст. 75 КК та незастосування ст. 76 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Встановлення судом апеляційної інстанції, що суд першої інстанції звільнив особу від відбування покарання з випробуванням без покладання на неї обов'язків, передбачених ст. 76 КК, тобто констатувавши неправильне звільнення обвинуваченої від відбування покарання, що згідно з п. 4 ч. 1 ст. 420 КПК є самостійною підставою для скасування вироку місцевого суду у цій частині та ухвалення свого вироку, і постановлення ухвали, якою змінив вирок місцевого суду та поклав на особу відповідні обов'язки, є істотними порушеннями п. 4 ч. 1 ст. 408 КПК та п. 4 ч. 1 ст. 420 КПК, що призвели до порушення суттєвих вимог кримінальної процесуальної форми щодо виду та підстав ухвалення рішень судом апеляційної інстанції.
Залишення апеляційним судом без уваги відсутність у вироку суду першої інстанції конкретизації обов'язків, передбачених ст. 76 КК, та вказівки на редакцію ст. 76 КК, яка застосовувалася до засудженого на момент постановлення вироку
Суд: Касаційний кримінальний суд

Залишення без уваги апеляційним судом відсутності у вироку суду першої інстанції конкретизації обов'язків, що покладаються на засудженого при звільненні від відбування покарання з випробуванням, а також вказівки на редакцію ст. 76 КК, яка застосовувалася до засудженого на момент постановлення вироку, оскільки злочин засудженим було вчинено до внесення змін Законом України від 7 вересня 2016 року No 1492-VIII до ст. 76 КК, а вирок постановлено після набрання ним чинності, є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону в силу положень ч. 1 ст. 412 КПК.
Текстуальні помилки у резолютивній частині ухвали апеляційного суду щодо пунктів частин статті 76 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Текстуальні помилки у резолютивній частині ухвали апеляційного суду  щодо пунктів частин статті 76 КК не можуть розцінюватися як неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та не перешкоджатимуть подальшому виконанню покарання у разі текстуального відтворення обов'язків апеляційним судом, які він поклав на засуджену.