DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо невключення суми податку на додану вартість  у страхову виплату, у разі відсутності документального підтвердження факту оплати проведеного відновлювального ремонту наземного транспорту
Суд: Касаційний господарський суд

Страхова виплата (регламентна виплата), здійснена за Законом потерпілій особі (страховиком чи МТСБУ) за відсутності документального підтвердження факту оплати проведеного відновлювального ремонту, не включає суму податку на додану вартість.
Доплата цього податку здійснюється відповідно до наведених в пункті 36.2 статті 36 Закону умов, а суб'єкт, на якого покладається обов'язок доплатити суму податку, визначається залежно від того, чи перевищують сумарно: здійснена страхова виплата (регламентна виплата) разом з проведеним відновлювальним ремонтом пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу та нарахованої суми ПДВ; ліміт відповідальності страховика/ МТСБУ.
Про право потерпілого звернутися за судовим захистом у разі ігнорування страховиком заяви, незгоди з розміром визначеної страхової виплати чи рішенням страховика про відмову в страховому відшкодуванні
Суд: Касаційний господарський суд

До числа юридично значимих дій потерпілого (іншої особи, яка має відповідне право), необхідних для отримання страхового відшкодування, належить, зокрема, подання страховику заяви про страхове відшкодування.
Подання відповідної заяви як підстави для виплати страхового відшкодування не заперечує права потерпілого звернутися за судовим захистом у разі ігнорування страховиком такої заяви, незгоди з розміром визначеної страхової виплати чи рішенням страховика про відмову в страховому відшкодуванні.
Про покладення на балансоутримувача дороги обов'язку з відшкодування завданої майнової шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України  у разі допущення ним бездіяльності
Суд: Касаційний господарський суд

Якщо балансоутримувач дороги,  який повинен здійснювати постійний контроль за  станом  усіх  елементів  дороги  та  розташованих  на  ній  каналізаційних споруджень, допустив бездіяльність, це є підставою для покладення на нього обов'язку з відшкодування завданої майнової шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України.
Про страхову виплату в разі настання страхового випадку як грошове зобов'язання,на суму якого в разі прострочення його виконання страховиком нараховуються пеня, 3 % річних, інфляційні втрати
Суд: Касаційний господарський суд

Наслідки прострочення страховиком відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну, визначені нормами статті 36 Закону, згідно з пунктом 36.5 якої за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня. 
Правовідношення, в якому страховик зобов'язаний здійснити страхову виплату в разі настання страхового випадку, є грошовим зобов'язанням, на суму якого в разі прострочення його виконання страховиком нараховуються суми, передбачені законом і договором страхування (зокрема, пеня, 3 % річних, інфляційні втрати).
Щодо непоширення пільги, визначеної пунктом 3.1 статті 13 Закону України "Про обов'язкове страхування цивільноправової відповідальності власників наземних транспортних засобів" на юридичних осіб – власників транспортних засобів 
Суд: Касаційний господарський суд

Відповідно до пункту 13.1 статті 13  Закону України "Про обов'язкове страхування цивільноправової відповідальності власників наземних транспортних засобів" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності та особи з інвалідністю внаслідок 
війни, що визначені законом, особи з інвалідністю І групи, які особисто керують належними їм транспортними засобами, а також особи, що керують транспортним засобом, належним особі з інвалідністю І групи, у її присутності, звільняються  від обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності на території України.
Тобто, пунктом 13.1 статті 13 зазначеного Закону передбачено пільгу, яка є виключно особистою пільгою особи, а не її роботодавця-власника транспортного засобу.
Якщо особа правомірно експлуатує свій транспортний засіб, то вона звільняється від обов'язкового страхування і в такому випадку гарантом відшкодування шкоди МТСБУ.
Водночас відповідна пільга не поширюється на юридичних осіб – власників транспортних засобів.
Юрисдикція спору за позовом орендаря (юридична особа) земельної ділянки про зобов’язання органу місцевого самоврядування передати в постійне користування таку ділянку, щодо частини якої встановлено право постійного користування іншої юридичної особи
Суд: Велика Палата

Спір за позовом орендаря (юридична особа) земельної ділянки щодо зобов’язання органу місцевого самоврядування передати в постійне користування цю ж земельну ділянку, щодо частини якої встановлено право постійного користування іншої юридичної особи, підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.
Юрисдикція спору за позовом орендаря (фізичної особи) щодо оскарження рішення ГУ Держземагентства щодо відмови в поновленні терміну дії договору оренди земельної ділянки
Суд: Велика Палата

Спір за позовом орендаря (фізичної особи) про визнання незаконним та скасування рішення ГУ Держземагентства щодо відмови в поновленні терміну дії договору оренди земельної ділянки та в укладенні додаткової угоди до договору оренди землі, яка на той час знаходилася у користуванні позивача на підставі договору оренди, а позивач уживав передбачені законом заходи для продовження дії цього договору, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження ФОП рішення органу місцевого самоврядування про демонтаж малої архітектурної форми (торгового павільйону) і зобов'язання переукласти договір особистого строкового сервітуту
Суд: Велика Палата

Спір між фізичною особою-підприємцем щодо оскарження рішення органу місцевого самоврядування про демонтаж малої архітектурної форми (торгового павільйону) і зобов'язання переукласти договір особистого строкового сервітуту для розміщення малої архітектурної форми підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.
Юрисдикція спору за позовом орендаря (юридична особа) про скасування державної реєстрації договору оренди землі, укладеного між орендодавцем (фізичні особи) з третьою особою (юридична особа)
Суд: Велика Палата

Спір за позовом орендаря (юридична особа) про скасування державної реєстрації договору оренди землі, укладеного між орендодавцем (фізичні особи) з третьою особою (юридична особа), підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом суб’єкта господарювання щодо оскарження наказу Держгеокадастру, яким затверджено проєкт землеустрою та надано земельну ділянку із земель державної власності у власність фізичній особі
Суд: Велика Палата

Справи за позовом суб’єкта господарювання про визнання недійсним і скасування наказу ГУ Держгеокадастру, яким затверджено проєкт землеустрою та надано земельну ділянку із земель державної власності у власність фізичній особі, та скасування запису в Поземельній книзі підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. 
Сама лише обставина, що власник спірної земельної ділянки (фізична особа) не був зазначений позивачем під час подання позову як відповідач, не могла бути підставою для розгляду спору господарськими судами, адже предмет спору безпосередньо стосується прав і обов’язків такої особи.
Юрисдикція спорів за участю фермерських господарств
Суд: Велика Палата

Якщо на момент відкриття провадження у справі щодо спору між органом державної влади чи місцевого самоврядування та, зокрема, фізичною особою, якій із земель державної або комунальної власності надана земельна ділянка для ведення фермерського господарства, фермерське господарство вже було зареєстрованим, то така справа має розглядатися за правилами господарського судочинства.
Якщо ж на час відкриття провадження у справі щодо такого спору про користування земельними ділянками, наданими із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, фермерське господарство не зареєстровано, то стороною таких спорів є громадянин, якому надавалась земельна ділянка, а спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо визнання недійсним договору оренди земельної ділянки фермерського господарства, яка була передана засновником фермерському господарству в суборенду
Суд: Велика Палата

Спір щодо визнання недійсним договору оренди земельної ділянки для ведення фермерського господарства підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, якщо засновник фермерського господарства (фізична особа) після отримання на підставі договору оренди земельних ділянок для ведення фермерського господарства, передала їх заснованому фермерському господарству в суборенду.
Передача фізичною особою (засновником) в суборенду спірних земельних ділянок фермерському господарству свідчить про те, що вони не є землями фермерського господарства в розумінні статті 12 ЗУ "Про фермерські господарства", а тому їх користувачем є ця фізична особа, оскільки вони в установленому законом порядку в оренду фермерським господарством не набуті.
Юрисдикція спору за позовом прокурора до Держгеокадастру та фермерського господарства про визнання щодо оскарження наказів, договору оренди та повернення земельної ділянки, наданої для ведення фермерського господарства
Суд: Велика Палата

Позовні вимоги прокурора до органів Держгеокадастру та голови фермерського господарства, зареєстрованого в установленому порядку, про визнання недійсними наказів, договору оренди та повернення земельної ділянки, наданої для ведення фермерського господарства, підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.
Юрисдикція спору за позовом фермерського господарства як орендаря земельної ділянки про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди цієї ж земельної ділянки за третьою особою
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фермерського господарства як орендаря земельної ділянки про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди цієї ж земельної ділянки за третьою особою має розглядатися як спір, що пов’язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельну ділянку іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо тієї ж земельної ділянки, та залежно від суб’єктного складу має бути вирішений за правилами цивільного або господарського судочинства.
Юрисдикція спору позовом фермерського господарства до ГУ Держгеокадастру про встановлення річного розміру орендної плати за земельні ділянки
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фермерського господарства до ГУ Держгеокадастру про встановлення річного розміру орендної плати за земельні ділянки є переддоговірним, тобто спором, що пов`язаний з укладенням такими сторонами договору оренди, а тому підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Юрисдикція спору про визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування про затвердження детального плану населеного пункту в частині затвердження детального плану території на належну позивачу на праві власності земельну ділянку
Суд: Велика Палата

Спір за позовом фізичної особи про визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування про затвердження детального плану населеного пункту в частині затвердження детального плану території на належну їй на праві власності земельну ділянку підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства, оскільки таке рішення  є нормативно-правовим актом, дія якого поширюється на необмежену кількість суб`єктів та застосовується багаторазово.
Юрисдикція спору за позовом контролюючого органу до банку як платника податків про стягнення податкового боргу, який виник після порушення процедури ліквідації банку
Суд: Велика Палата

Спір за позовом контролюючого органу до банку як платника податків про стягнення податкового боргу, який виник після порушення процедури ліквідації банку, підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.
Юрисдикція спору про стягнення з банку банківського вкладу, відсотків за вкладом, коштів за прострочення виконання грошового зобов'язання за договором й інфляційних втрат, ініційований у суді до запровадження у банку тимчасової адміністрації
Суд: Велика Палата

Справа за позовом, в якому поєднані вимоги про стягнення з банку суми вкладу з відсотками за цим вкладом (незалежно від їх розміру) з вимогами про стягнення з банку коштів за прострочення виконання грошового зобов'язання за договором банківського вкладу й інфляційних втрат, ініційовані у суді до запровадження у банку тимчасової адміністрації, залежно від суб'єктного складу має розглядатися за правилами цивільного або господарського судочинства.
Юрисдикція спору про зняття арешту з майна фізичної особи, яка не є боржником у відповідному виконавчому провадженні
Суд: Велика Палата

Спір про зняття арешту з майна фізичної особи, яка не є боржником у відповідному виконавчому провадженні, розглядається за правилами цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо оскарження постанови державного виконавця про арешт майна боржника, винесеної у зведеному виконавчому провадженні, в якому об'єднані провадження щодо виконання рішень судів різних юрисдикцій
Суд: Велика Палата

Спір за позовом боржника до органу ДВС про скасування постанови державного виконавця про арешт майна боржника й оголошення заборони на відчуження цього майна є публічно-правовим, якщо вказану постанову державний виконавець виніс у зведеному виконавчому провадженні, в якому об'єднані провадження щодо виконання рішень судів різних юрисдикцій.
Юрисдикція спору щодо зняття арешту, накладеного на предмет іпотеки
Суд: Велика Палата

Спір за позовом іпотекодержателя до органу державної виконавчої служби про визнання протиправною та скасування постанови відповідача у частині накладення арешту на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, та зобов`язання відповідача звільнити майно з-під арешту, залежно від суб`єктного складу його слід вирішувати за правилами цивільного або господарського судочинства.
Юрисдикція спору про оскарження дій державного виконавця щодо розрахунку аліментів у зв'язку з примусовим виконанням виконавчого листа
Суд: Велика Палата

Скарга на дії державного виконавця щодо розрахунку аліментів у зв'язку з примусовим виконанням виконавчого листа підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.
Юрисдикція спору щодо виконання органами Державної казначейської служби України рішення суду про стягнення коштів з державного органу
Суд: Велика Палата

Спори, що виникають під час виконання органами Державної казначейської служби України рішення суду про стягнення коштів з державного органу, мають розглядатись в порядку адміністративного судочинства (статті 2, 17, 18, 162 КАС України), а не у порядку статті 1212 ГПК України.
Юрисдикція спору за позовом особи, звільненої з посади сільського голови, про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди
Суд: Велика Палата

Спір за позовом особи, звільненої з посади сільського голови, до сільської ради про внесення змін до запису в трудовій книжці, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди є публічно-правовим та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Юрисдикція спору про відшкодування моральної шкоди, завданої  внаслідок протиправного складання протоколу про адміністративне правопорушення
Суд: Велика Палата

Спір про відшкодування моральної шкоди, завданої  внаслідок протиправного складання протоколу про адміністративне правопорушення, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом суб’єкта ринку природного газу про стягнення з КМУ збитків (упущеної вигоди) у зв’язку з прийняттям відповідачем постанови, яка позбавляє можливості вільно продавати природний  газ
Суд: Велика Палата

Спір за позовом суб’єкта ринку природного газу про стягнення з Кабінету Міністрів України збитків (упущеної вигоди) у зв’язку з прийняттям відповідачем постанови, яка позбавляє можливості вільно продавати природний  газ за ринковими цінами, підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.
Юрисдикція спору за позовом особи, яка не є стороною виконавчого провадження, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої неправомірними виконавчими діями державних виконавців
Суд: Велика Палата

Спір за позовом особи, яка не є стороною виконавчого провадження, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої неправомірними виконавчими діями державних виконавців, підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Юрисдикція спору за позовом власника майна (ФОП), яке було передано в оренду боржнику (ФОП) і арештоване під час виконавчого провадження, до ДКСУ про стягнення збитків (упущеної вигоди) і відшкодування моральної шкоди
Суд: Велика Палата

Cпір за позовом власника майна (ФОП), яке було передано в оренду боржнику (ФОП) і арештоване під час виконавчого провадження, до ДКСУ про стягнення збитків (упущеної вигоди) і відшкодування моральної шкоди підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Юрисдикція спору про скасування рішення чи запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно або його обтяження у випадку розгляду іншої цивільної або господарської справи
Суд: Велика Палата

Розгляд одного спору про право на нерухоме майно або про його обтяження чи вирішення цього спору за правилами цивільного або господарського судочинства не є підставою вважати публічно-правовим і розглядати за правилами адміністративного судочинства інший спір - про скасування рішення чи запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно або його обтяження, прийнятого державним реєстратором чи внесеного ним до відповідного державного реєстру на користь одного з учасників цивільної або господарської справи під час її розгляду чи після її вирішення. Ці спори залежно від суб'єктного складу теж мають розглядатися за правилами цивільного або господарського судочинства.
Належним відповідачем у таких справах є особа, зареєстроване право на майно якої чи зареєстроване обтяження права, встановленого в інтересах якої оспорюється; участь у справі державного реєстратора як співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушенні прав) не змінює характеру цього спору на адміністративний.
Юрисдикція спору про визнання права власності, якщо  процедура приватизації державного майна завершена

Якщо  процедура приватизації державного майна завершена, жодна із сторін не ставить під сумнів правильність процедури приватизації, а  позовні вимоги про визнання права власності пов’язуються з неможливістю зареєструвати набуте майно, справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Переривання перебігу позовної давності за основним зобов’язанням не перериває перебігу позовної давності за забезпечувальним зобов’язанням
Суд: Касаційний цивільний суд

Вчиненням позичальником дій, що свідчать про визнання ним свого боргу за основним зобов`язанням, не переривається позовна давність за вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки вимога про стягнення боргу за основним зобов`язанням і вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки є різними вимогами (основною та додатковою), застосування до додаткових вимог наслідків переривання перебігу позовної давності за основною вимогою законом не передбачено.
Щодо визнання правочину дійсним (конвалідація) на підставі частини другої статті 218 ЦК України та  частини другої статті 220 ЦК України
Суд: Касаційний цивільний суд

Визнання дійсним дво- чи багатостороннього правочину (конвалідація) на підставі частини другої статті 218 ЦК України,  а також частини другої статті 220 ЦК України допускається тільки для нікчемних правочинів (для яких недотримання письмової форми або недотримання письмової форми з відсутністю нотаріального посвідчення зумовлює їх нікчемність). Визнання дійсним дво- чи багатостороннього правочину (конвалідація) на підставі зазначених норм є окремим способом захисту і висновок суду про визнання правочину дійсним має міститися як в мотивувальній, так і в резолютивній частині судового рішення.
Щодо презумпції правомірності правочину

Презумпція правомірності правочину означає те, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що зумовлює набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків, доки ця презумпція не буде спростована. Таким чином, до спростування презумпції правомірності правочину всі права, набуті сторонами за ним, можуть безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Спростування презумпції правомірності правочину відбувається тоді: коли недійсність правочину прямо встановлена законом (тобто має місце його нікчемність); якщо він визнаний судом недійсним, тобто існує рішення суду, яке набрало законної сили (тобто оспорюваний правочин визнаний судом недійсним).
Підстави застосування частини першої статті 369 ЦПК України щодо письмового провадження за наявними у справі матеріалами 
Суд: Касаційний цивільний суд

Приписи частини першої статті 369 ЦПК України щодо письмового провадження за наявними у справі матеріалами можуть бути застосовані судами апеляційної інстанції лише у випадку, якщо позивачем заявлені виключно вимоги майнового характеру і розмір ціни позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Якщо ж у справі наявні вимоги немайнового характеру, то розгляд такої справи у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Застосування примусових заходів медичного характеру
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відсутність закладів з надання психіатричної допомоги із суворим наглядом не є перешкодою для застосування судом такого виду примусових заходів медичного характеру, як госпіталізація до закладу з надання психіатричної допомоги з посиленим наглядом на підставі ст. 94 КК.
Необхідні умови нововиявлених обставин, які є підставою для перегляду судового рішення, що набрало законної сили
Суд: Касаційний цивільний суд

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.
Таким чином, неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Умови, за яких спадкоємця може бути усунуто від права на спадкування на підставі частини п’ятої статті 1224 ЦК України
Суд: Касаційний цивільний суд

Позбавлення особи права спадкувати - це захід, що має застосовуватися лише в крайньому випадку з урахуванням передусім характеру поведінки відповідача.
Тлумачення частини п`ятої статті 1224 ЦК України свідчить, що усунення від права на спадкування за законом можливе за наявності таких умов: ухилення спадкоємця від надання допомоги спадкодавцеві при наявності у нього можливості її надання; перебування спадкодавця у безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи.
Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який потребував допомоги, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на уникнення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, тобто ухилення пов`язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов`язок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла необхідних дій. Таким чином, ухилення характеризується умисною формою вини.
Крім того, при розгляді такої справи суду належить з`ясовувати, чи потребував спадкодавець допомоги від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб і чи мав спадкоємець матеріальну й фізичну змогу надавати таку допомогу.
При цьому відповідно до частини п`ятої статті 1224 ЦК України має значення сукупність обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані, потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунутий від спадкування.