DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Встановлення суб`єкта кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суб`єктом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК, може бути лише особа, яка керує транспортним засобом. Під час кваліфікації за цією статтею суди повинні виходити з доказів, які у сукупності доводять факт порушення особою ПДР під час керування транспортним засобом. Зокрема, суд повинен оцінити, чи є особа суб’єктом злочину, передбаченого ст. 286 КК, якщо ця особа, не будучи обізнаною з функціонуванням автомобіля, лише перебувала на водійському місці та не мала наміру ним керувати, а повернула ключ у замку запалювання, вважаючи, що включає магнітолу.
Правова підстава укладення договору оренди земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного суду України щодо застосування приписів статті 116 і частини першої статті 124 Земельного кодексу України при вирішенні спору про визнання укладеним договору оренди земельної ділянки комунальної власності, визначивши, що передача земельної ділянки в оренду здійснюється на підставі рішення органу місцевого самоврядування шляхом укладення відповідного договору оренди. Прийняття уповноваженим органом місцевого самоврядування рішення про передачу в користування (оренду) земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності, є необхідною умовою для передачі такої земельної ділянки в оренду.
Нікчемність договору оренди земельної ділянки для ведення фермерського господарства, укладений без дотримання конкурентних засад

Договір оренди земельної ділянки для ведення фермерського господарства, укладений без дотримання конкурентних засад, відповідно до частин першої, другої статті 228 ЦК України  є нікчемним, як такий, що спрямований на незаконне заволодіння земельною ділянкою державної власності
Значення дозволу на розробку проекту землеустрою

Рішення про надання дозволу на розробку проекту землеустрою є стадією процесу отримання права власності чи користування на земельну ділянку. Однак, отримання такого дозволу не гарантує особі чи невизначеному колу осіб набуття такого права, оскільки сам по собі дозвіл не являється правовстановлюючим актом
Наслідки недотримання вимог до форми рішення про призначення прокурора (групи прокурорів) для здійснення процесуального керівництва 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Рішення про призначення прокурора (групи прокурорів) для здійснення процесуального керівництва у конкретному кримінальному провадженні повинно прийматись у формі постанови та відповідати вимогам ст. 110 КПК, тобто така постанова має міститись у матеріалах досудового розслідування та бути підписаною службовою особою, яка її прийняла.
Відсутність зазначеної постанови в матеріалах досудового розслідування або її непідписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (групи прокурорів), який не мав на те законних повноважень.
Апеляційне оскарження ухвал слідчих суддів щодо розгляду скарги про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвали слідчих суддів за результатами розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, що постановлені після 17.06.2020 (дата ухвалення Конституційним Судом України рішення про визнання такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положень ч. 3 ст. 307 КПК (Рішення КСУ від 17.06.2020 No 4-р(II)/2020), підлягають оскарженню в апеляційному порядку.
Якщо така ухвала слідчого судді постановлена до 17.06.2020 і на час ухвалення Рішення КСУ від 17.06.2020 No 4-р(ІІ)/2020 ще не закінчився строк апеляційного оскарження особою ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, встановлений у п. 3 ч. 2 та ч. 3 ст. 395 КПК, то така особа має право оскаржити вказану ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку.
Втрата особою суспільної небезпечності як умова, за якої її може бути звільнено від кримінальної відповідальності у зв’язку зі зміною обстановки (ст. 48 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особа може бути звільнена від кримінальної відповідальності у зв’язку зі зміною обстановки (ст. 48 КК), якщо вона перестала бути суспільно небезпечною, навіть якщо кримінальне правопорушення на момент розгляду справи в суді не втратило суспільної небезпечності. Про втрату особою суспільної небезпечності може свідчити, зокрема, її працевлаштування на момент судового розгляду, тоді як кримінальне правопорушення було вчинено особою у зв’язку зі скрутним матеріальним становищем, а сама вона на момент його вчинення не працювала.
Вчинення неповнолітнім двох тотожних діянь, що утворюють повторність, як підстава звільнення від покарання із застосуванням примусових заходів виховного характеру (ст. 105 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Звільнення неповнолітнього від покарання із застосуванням примусових заходів виховного характеру (ст. 105 КК) може бути застосовано у випадку вчинення ним двох тотожних діянь, що утворюють повторність кримінальних правопорушень.
Порядок отримання зразків для проведення судово-медичної експертизи при вчиненні злочину, передбаченого ст. 286 КК, у стані сп’яніння. Визначення розміру моральної шкоди.
Суд: Касаційний кримінальний суд


Дані про стан сп’яніння підозрюваного у момент вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК, не належать до лікарської таємниці, тому отримання зразків для проведення судово-медичної експертизи здійснюється за запитом слідчого, а не на підставі ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів.
Верховний Суд, спростовуючи доводи сторони захисту, зокрема, зазначив, що питання допустимості висновку судово-медичної експертизи було предметом перевірки і в суді апеляційної інстанції, який підтвердив допустимість цього доказу з огляду на дотримання слідчим вимог ст. 93 КПК при одержанні та передачі експерту зразків крові, а також визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні щодо останнього. 
Поряд з тим, колегія суддів касаційної інстанції вважає безпідставними й посилання захисника на необхідність дотримання органом досудового розслідування вимог статей 159, 160 та 162 КПК при отриманні зразків
для експертизи з огляду на те, що дані про стан сп’яніння підозрюваного у момент вчинення кримінального правопорушення не належать до охоронюваної законом таємниці (у даному випадку – лікарської), оскільки не вказують ні на факт звернення особи за медичною допомогою, ні на дані про хворобу (діагноз, епікриз тощо) особи, ні про застосоване лікування, тобто не охоплюються предметом цієї охоронюваної законом таємниці.

Ураховуючи положення ст. 1194 ЦК, розмір моральної шкоди, який стягується судом із засудженого у разі задоволення цивільного позову, може становити різницю між сумою, що сплачується страховою компанією, до якої звернулися потерпілі, та загальним розміром оціненої ними матеріальної і моральної шкоди.
Лише факт визнання позову відповідачем не може бути покладено в основу судового рішення без дослідження обставини справи

Суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову.
Відшкодування шкоди у формі упущеної вигоди на підставі Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду"

Якщо майно продане позивачем самостійно, то позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства, прокуратури та суду у формі упущеної вигоди, не підлягають задоволенню, оскільки упущена вигода від продажу за заниженою ціною не є доходом, який, позивач втратив внаслідок незаконних дій таких органів і який міг бути ним реально одержаний за звичайних обставин, якби його право не було порушеним.
Підстави відшкодування шкоди, завданої особі поширенням прокурором за межами судового засідання конфіденційної інформації про неї 

Моральна шкода, завдана поширенням прокурором за межами судового засідання конфіденційної інформації про позивача має відшкодовуватися на підставі частини шостої статті 1176 ЦК України на загальних підставах (статті 1173, 1174 ЦК України).
Питання наявності між сторонами деліктних зобов’язань та цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду не регулюються нормами КПК України

Питання наявності між сторонами деліктних зобов’язань та цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду перебуває у площині цивільних правовідносин потерпілого та держави, що не регулюються нормами КПК України, а суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди.
Визнання недійсними державних актів на право власності

Державні акти на право власності на земельні ділянки є документами,  що посвідчують право власності й видаються на підставі відповідних рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень. У спорах, пов`язаних із правом власності на земельні ділянки, недійсними можуть визнаватися як зазначені рішення, на підставі яких видано відповідні державні акти, так і самі акти на право власності на земельні ділянки. Визнання недійсними державних актів на право власності вважається законним, належним та окремим способом поновлення порушених прав у судовому порядку.
Використання факсимільного відтворення підпису для посвідчення процесуальних документів у кримінальному провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Використання факсимільного відтворення підпису для посвідчення процесуальних документів не передбачено чинним КПК. Якщо на дорученні про проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР від імені начальника слідчого відділу, використовується факсимільне відтворення підпису, то це є порушенням (неістотним) процесуальної форми, що не зумовлює порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження та не має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими.
Правила пред’явлення особи для впізнання (заборона попередньо показувати особу, надавати інші відомості про неї, проводити повторне пред’явлення особи для впізнання)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Перед пред’явленням для впізнання слідчому заборонено попередньо показувати особі, яка впізнає, особу, яка повинна бути пред’явлена для впізнання, та надавати інші відомості про прикмети цієї особи, а також проводити повторне пред’явлення особи для впізнання тій самій особі, яка впізнає, та за тими самими ознаками. Недотримання цих правил має наслідком визнання протоколу пред’явлення особи для впізнання недопустимим доказом.
Право на обшук службового кабінету лише за наявності ухвали слідчого судді
Суд: Касаційний кримінальний суд

Службовий кабінет відповідно до практики Європейського суду з прав людини належить до іншого володіння особи, а тому обшук у ньому проводиться виключно за наявності ухвали слідчого судді.
Право суду на призначення експертизи, якщо наявні висновки експертизи не суперечать один одному. Наслідки позбавлення експерта кваліфікації з анулюванням свідоцтва на момент проведення експертизи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Рішення суду першої інстанції про призначення додаткової експертизи є безпідставним, оскільки висновки попередніх експертиз, наявні у матеріалах кримінального провадження, не суперечать один одному, а тому в суду не було достатніх підстав уважати їх необґрунтованими, неповними чи неправильними.
Висновок експертизи є неналежним та недопустимим доказом, якщо на момент її проведення до експерта було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення кваліфікації з анулюванням свідоцтва.
Закриття кримінального провадження при закінченні строків давності притягнення до кримінальної відповідальності та невстановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд може прийняти рішення про закриття кримінального провадження у разі закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за умови, якщо не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення (п. 3-1 ч. 1 ст. 284 КПК).
Субʼєкти подання клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв’язку із закінченням строків давності (ст. 49 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв’язку із закінченням строків давності (ст. 49 КК) може бути подано і стороною захисту (наприклад, адвокатом обвинуваченого), а не лише підозрюваним, обвинуваченим чи засудженим.
Часткове дослідження доказів за спрощеною процедурою без роз’яснення наслідків такого судового розгляду та за відсутності згоди учасників судового провадження
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвалення судом рішення про часткове дослідження доказів за спрощеною процедурою (ч. 3 ст. 349 КПК) без роз’яснення наслідків такого судового розгляду, а також за відсутності згоди учасників судового провадження є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Істотне порушення вимог КПК при проголошенні судом після виходу з нарадчої кімнати лише вступної та резолютивної частин вироку 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проголошення судом після виходу з нарадчої кімнати лише вступної та резолютивної частин вироку є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Витребування земельної ділянки комунальної власності у випадку скасування у судовому порядку рішення органу державної влади про розпорядження такою земельною ділянкою

Встановлення факту скасування у судовому порядку рішення органу державної влади про розпорядження земельними ділянками комунальної власності через його незаконність є достатнім для витребування органом місцевого самоврядування земельної ділянки в порядку статті 388 ЦК України.
Заборона апеляційному суду погіршувати становище засудженого порівняно з попереднім судовим рішенням та виключення з цієї вимоги
Суд: Касаційний кримінальний суд

Суд апеляційної інстанції, враховуючи принцип заборони повороту до гіршого, не може погіршити становище засудженого порівняно з попереднім судовим рішенням, яке не було скасовано у зв’язку із застосуванням закону про більш тяжке кримінальне правопорушення або посилення покарання за скаргою, прокурора, потерпілого чи його представника.
Спосіб захисту прав кінцевого набувача у випадку повернення земельної ділянки власнику 

У випадку повернення земельної ділянки від кінцевого набувача він не позбавлений можливості відновити своє право, зокрема, пред`явивши вимогу до проміжної набувачки, в якої придбав земельну ділянку, про відшкодування збитків на підставі статті 661 ЦК України. Таку ж вимогу може заявити і проміжна набувачка до первинного набувача.
Розгляд судом всіх аргументів апеляційної скарги. Дослідження доказів апеляційним судом.
Суд: Касаційний кримінальний суд

У рішенні апеляційного суду повинна надаватися вичерпна відповідь на всі аргументи, що містяться в апеляційній скарзі, а дослідження доказів апеляційним судом може бути визнано додатковою гарантією забезпечення права на справедливий суд у контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Cпосіб захисту прав спадкоємців у разі відмови органами місцевого самоврядування у завершенні процедури приватизації, розпочатої спадкодавцем

Якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі статтею 125 ЗК України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім'я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.
Дотримання строків апеляційного оскарження при подачі апеляційної скарги в останній день строку у підрозділ фельд’єгерського зв’язку
Суд: Касаційний кримінальний суд

З огляду на те, що фельд’єгерський зв'язок входить до системи поштового зв’язку України, подача прокурором апеляційної скарги в останній день строку, передбаченого на апеляційне оскарження (п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК), у підрозділ урядового фельд’єгерського зв’язку державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації для доставки до апеляційного суду не вважається порушенням строку на апеляційне оскарження.
Оскарження ухвали місцевого суду про закриття кримінального провадження щодо окремих кримінальних правопорушень, які розглядаються в одному кримінальному провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо в апеляційній скарзі оскаржується ухвала суду першої інстанції про закриття кримінального провадження лише стосовно окремих кримінальних правопорушень, що інкримінуються обвинуваченому, а стосовно інших кримінальних правопорушень, що ставляться йому у вину, триває судовий розгляд, то відкриття апеляційного провадження та розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції про закриття кримінального провадження є істотним порушенням вимог кримінального процесуального законодавства України.
Зобов’язання органу місцевого самоврядування внести зміни до власного рішення щодо зміни цільового призначення земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності

Зміна цільового призначення земель комунальної форми власності є виключною компетенцією органів місцевого самоврядування, яка проводиться на підставі відповідних проектів устрою, що мають затверджуватись рішенням уповноваженої ради у встановленому законом порядку. Зобов'язання судом органів місцевого самоврядування внести певні зміни до рішення органів місцевого самоврядування за відсутності відповідного волевиявлення таких органів є порушенням його виключної компетенції на здійснення права власності та управління землями, яке підлягає захисту. До компетенції судів віднесено розгляд вимог виключно про спонукання розглянути подане зацікавленою особою клопотання без визначення змісту самого рішення.
Рішення КСУ про визнання неконституційними окремих положень КПК як виключна обставина. Вимоги до заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Рішення Конституційного Суду України про визнання неконституційними окремих положень КПК є виключною, а не нововиявленою обставиною (п. 1 ч. 3 ст. 459 КПК). 
Відповідно до ч. 3 ст. 459 КПК встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, що було застосовано судом при вирішенні справи є виключною, а не нововиявленою обставиною, у зв’язку із чим заява засудженого не могла вважатися такою, що оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 КПК, саме в частині вимог щодо зазначення нововиявлених обставин (нововиявленої обставини).
Перегляд вироку за нововиявленими або виключними обставинами, що був ухвалений за правилами КПК 1960 р. обласним судом як судом першої інстанції
Суд: Касаційний кримінальний суд

Перегляд вироку за нововиявленими або виключними обставинами, що був ухвалений за правилами КПК 1960 р. обласним судом як судом першої інстанції, повинен відбуватися у суді першої інстанції за місцем вчинення злочину. У цьому випадку апеляційний суд має визначити підсудність для розгляду заяви про перегляд рішення за нововиявленими чи виключними обставинами.
Апеляційне оскарження рішення про повернення клопотання засудженого про заміну невідбутого покарання більш м’яким та про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання
Суд: Касаційний кримінальний суд

Рішення місцевого суду, не передбачене кримінальним процесуальним законом, про повернення клопотання засудженого про заміну невідбутого покарання більш м’яким та про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання, підлягає апеляційному оскарженню.
Порядок вирішення слідчим суддею питань, пов`язаних із забезпеченням режиму у виправних і виховних колоніях (ст. 102 КВК), та право на апеляційне оскарження такого рішення  
Суд: Касаційний кримінальний суд

Питання, пов’язані із забезпеченням режиму у виправних і виховних колоніях, передбачені ст. 102 КВК, вирішуються слідчим суддею в порядку, передбаченому розділом VIII "Виконання судових рішень" КПК, та відповідно до ч. 6 ст. 539 КПК можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.
Врахування розміру мінімальної заробітної плати при визначенні розміру моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду

У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні до мінімального розміру заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суд при вирішенні питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподаткованого мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи. При цьому визначений законом розмір є мінімальним, що гарантований державою, а суд, враховуючи обставини конкретної справи, може застосувати й більший розмір відшкодування.
Підстави для відшкодування шкоди, завданої незаконним притягненням до адміністративної відповідальності 

Здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, затримання особи, отримання пояснень та інше). Відшкодування моральної шкоди провадиться незалежно від того, чи застосувались з боку держави будь-які заходи примусу, чи було понесено особою витрати на погашення штрафу, накладеного судом.
Щодо відшкодування органом Національної поліції шкоди, завданої її співробітником під час виконання ним своїх службових обов'язків

При встановлені дійсного спричинення шкоди співробітником поліції стягнення коштів для відшкодування такої шкоди повинно проводитись не з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України, а з рахунків відповідного органу Національної поліції, як розпорядника (одержувача) бюджетних коштів.
Тобто, органи Національної поліції як окремі юридичні особи, самостійно несуть відповідальність за своїми зобов'язаннями, є розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та шкода, у разі дійсного її заподіяння, повинна відшкодовуватись з рахунків таких органів, тобто за рахунок бюджетів, передбачених для вказаних органів, а останні зобов'язані вжити всіх заходів щодо забезпечення відповідних асигнувань.
Стягнення коштів з Державного бюджету України на підставі рішення суду про відшкодування майнової шкоди здійснюється через Державну казначейську службу України

Враховуючи, що в Україні застосовується казначейська форма обслуговування Державного бюджету України і управління наявними коштами Державного бюджету України, зокрема безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду входить до компетенції Державного казначейської служби України, висновки судів попередніх інстанцій щодо стягнення коштів з Державного бюджету України через територіальний орган Державної казначейської служби України є помилковими, оскільки територіальні органи Державної казначейської служби України не мають права на списання коштів з Державного бюджету для компенсації заподіяної шкоди.
При цьому в суді Державну казначейську службу України можуть представляти територіальні органи або безпосередньо сама Державна казначейська служба України, тому її територіальні органи виступають належними відповідачами у такій категорії справ.