DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Добровільне відшкодування завданого збитку або усунення заподіяної шкоди та щире каяття як самостійні обставини, що пом’якшують покарання (пункти 1 і 2 ч. 1 ст. 66 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Добровільне відшкодування завданого збитку або усунення заподіяної шкоди та щире каяття є самостійними обставинами, що пом’якшують покарання (пункти 1 і 2 ч. 1 ст. 66 КК). Саме по собі відшкодування обвинуваченим шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, може лише додатково свідчити про розкаяння винної особи, однак не є вирішальним під час установлення наявності чи відсутності щирого каяття, яке в кожному випадку є оцінним та має визначатися за матеріалами справи. Невідшкодування потерпілій шкоди є недостатнім для констатування відсутності щирого каяття.
Умови настання кримінальної відповідальності за ч. 3 ст. 136 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Кримінальна відповідальність за ч. 3 ст. 136 КК може наставати лише в тому випадку, коли сукупністю доказів у кримінальному провадженні доведено, що смерть потерпілого настала саме через ненадання йому допомоги, невжиття обвинуваченим відповідних заходів та неповідомлення про стан потерпілого закладу охорони здоров’я.
Настання відповідальності за ст. 164 КК у разі злісного невиконання особою свого обов’язку зі сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітей (аліментів)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Злісне невиконання особою свого обов’язку зі сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітей (аліментів) не можна виправдовувати недоліками в роботі державних виконавців.
Відсутність у діях керівника державної установи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 172 КК

Якщо керівник державної установи у зв’язку з відсутністю фінансування з державного бюджету та з метою недопущення утворення заборгованості із заробітної плати видав наказ про переведення працівників одного з підрозділів установи на 0,25 посадового окладу й цей наказ було доведено до відома всіх працівників, зокрема до відома потерпілої особи, яку було повідомлено про зміну істотних умов праці та яка не зверталася із заявою на адресу установи про відмову від продовження роботи у зв’язку із цим, то в діях керівника такої установи немає складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 172 КК.
Обставини, що свідчать про вчинення розбою за попередньою змовою групою осіб
Суд: Касаційний кримінальний суд

Розбій за попередньою змовою групою осіб має місце, якщо під час нападу кожен із співучасників мав змогу бачити й усвідомлювати дії інших нападників, погоджувався з ними і продовжував активну протиправну поведінку. Виконання кожним із засуджених під час нападу на потерпілого різних дій (завдання ударів, вилучення речей) не може бути підставою для їх кваліфікації за статтями КК, які передбачають відповідальність за окремі злочинні дії (зокрема, за ч. 1 ст. 122 цього Кодексу), з огляду на те, що суди беззаперечно, поза розумним сумнівом установили наявність єдиної спільної мети та узгодженість дій нападників, що свідчать про їхню попередню домовленість саме на вчинення розбійного нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров’я особи, яка зазнала нападу.
Відсутність у діях особи (отримувача допомоги по догляду за особою з інвалідністю) складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

У діях особи (отримувача допомоги по догляду за особою з інвалідністю внаслідок психічного розладу, яка, за висновком лікарської комісії, потребує постійного стороннього догляду), яка виїхала за межі території України, не повідомивши про це орган, що проводить виплату такої допомоги, та продовжуючи її отримувати, немає складу шахрайства (ст. 190 КК) з огляду на те, що законодавство не містить конкретного переліку обставин, які можуть вплинути на отримання зазначеної допомоги, а ця особа забезпечувала догляд за особою з інвалідністю іншою особою, якій вона оплачувала кошти, маючи намір продовжувати такий догляд.
Земельна ділянка як предмет складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК. Самовільне зайняття земельної ділянки, вчинене щодо особливо цінних земель (ч. 2 ст. 197-1 КК).
Суд: Касаційний кримінальний суд

Земельна ділянка як предмет складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК, повинна характеризуватися індивідуальними ознаками, як-от її власник, точна адреса, кадастровий номер. Якщо інформації про земельну ділянку немає в Державному земельному кадастрі, реєстрація речових прав на неї не проводилася, а міська рада не ухвалювала рішення про передачу цієї земельної ділянки в користування, то така ділянка не може бути предметом складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 КК. 
Самовільне зайняття земельної ділянки, вчинене щодо особливо цінних земель (ч. 2 ст. 197-1 КК), може мати місце, якщо сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів підтверджено, що земельна ділянка віднесена саме до категорії особливо цінних земель. Саме по собі рішення міської ради про затвердження генерального плану міста, відповідно до якого територія земельної ділянки визначена як територія природно-заповідного фонду, є пам’яткою природи та визначена охоронною зоною пам’ятки ландшафту, не вказує на те, що самовільно зайнята земельна ділянка належить до особливо цінних земель, якщо в Держгеокадастрі немає відомостей про ухвалені рішення органів державної влади й органів місцевого самоврядування щодо зарахування території земельної ділянки до однієї з категорій, визначених у ст. 19 ЗК.
Надання апеляційним судом юридичної оцінки діям обвинуваченого за ч. 1 ст. 210 КК під час нового розгляду кримінального провадження
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час нового розгляду кримінального провадження апеляційний суд повинен надати правильну юридичну оцінку діям обвинуваченого за ч. 1 ст. 210 КК з огляду на те, що нецільове використання службовою особою бюджетних коштів може мати місце в разі перерахування освітньої субвенції, що була виділена з державного бюджету місцевим бюджетам на придбання шкільних автобусів для перевезення дітей, котрі проживають у сільській місцевості, якщо завідомо для службової особи придбані автобуси не відповідають національному стандарту України та нормативним документам Міністерства освіти і науки України про затвердження технічної специфікації шкільних автобусів.
Відсутність в діях особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 300 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Висловлювання особи під час полеміки в теле- та радіопередачах, що містять ознаки насильства і жорстокості щодо безпритульних собак, не є твором у розумінні ст. 300 КК. 
Участь у телевізійних програмах на запрошення організаторів і висловлювання думок під час полеміки з прибічниками інших поглядів стосовно проблеми не може вважатися "виготовленням" твору, незважаючи на те, що ці висловлювання використані телевізійними каналами для створення власної відеопродукції та її реалізації. 
Стаття 300 КК не може застосовуватися до висловлювань або інших форм вираження думки, які не стосуються відносин між людьми та висловлювань щодо тваринного, рослинного світу чи будь-яких інших сфер, з якими взаємодіє людина.
Обставини, що свідчать про недоведеність незаконного зберігання засудженим наркотичного засобу (ч. 1 ст. 309 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо суд визнав особу винуватою в незаконному зберіганні наркотичного засобу без мети збуту, однак у своєму рішенні не виклав усіх ознак інкримінованого складу кримінального правопорушення, зокрема не зазначив, де саме засуджений зберігав наркотичний засіб (у кишені своїх штанів, у гаражі чи в іншому приміщенні, сховищі тощо), а лише констатував факт вилучення органом досудового розслідування цього наркотичного засобу за місцем проживання матері засудженого, то це свідчить про недоведеність незаконного зберігання засудженим наркотичного засобу.
Заява на отримання грошової допомоги внутрішньо переміщеною особою не є офіційним документом у розумінні ст. 358 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заява на отримання грошової допомоги внутрішньо переміщеними особами, яка посвідчується особою від свого імені та не зумовлює настання юридичних наслідків, не є офіційним документом. Підписання вказаних документів обвинуваченим замість іншої особи й надання їх для призначення адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам не утворює складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК.
Кваліфікація дій особи за ст. 364 КК. Невиконання службовою особою обов’язку перевірити товар, зазначений у тендерній документації, щодо відповідності вимогам національного стандарту
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для кваліфікації за ст. 364 "Зловживання владою або службовим становищем" КК необхідно встановити, що діяння службової особи зумовлене її службовим становищем, а дії, які вона виконала чи виконала неналежним чином, входять у коло її службових обов’язків. Невиконання службовою особою обов’язку перевірити товар, зазначений у тендерній документації, щодо відповідності вимогам національного стандарту, що є однією з основних умов договору поставки цього товару, може свідчити про наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК, за умови встановлення інших обов’язкових ознак. Відсутність у службової особи, яка підписала договір поставки товару неналежної якості, технічної освіти, наявність якої не є умовою зайняття посади, покладення обов’язків та надання відповідних повноважень, не виключає наявності в її діях ознак зловживання владою або службовим становищем. Належне виконання такого обов’язку передбачає, зокрема, залучення фахівців відповідної галузі знань та отримання висновків щодо відповідності транспортних засобів умовам оголошених відкритих торгів, відображеним у документах.
Мотиви вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Попри відсутність у диспозиціях ст. 364 КК вказівки на мотиви зловживання владою або службовим становищем аналіз логічної структури цієї норми та системний спосіб тлумачення, а також правова природа корупційних кримінальних правопорушень указують на те, що мотивами вчинення кримінального правопорушення, метою якого є одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи, як за ч. 1, так і за ч. 2 ст. 364 КК є протиправні інтереси (службової особи чи третіх осіб, зокрема корисливі), які самостійного кримінально-правового значення (відокремлено від мети вчинення кримінального правопорушення) для кваліфікації вчиненого не мають.
Встановлення наявності мети як ознаки суб’єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК, у разі одержання неправомірної вигоди для третіх осіб
Суд: Касаційний кримінальний суд

Зловживання владою або службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди може бути вчинено як в інтересах службової особи, так і в інтересах третіх осіб, що обумовлює встановлення наявності мети як ознаки суб’єктивної сторони кримінального правопорушення в разі одержання неправомірної вигоди для третіх осіб як за ч. 1, так і за ч. 2 ст. 364 КК.
Акт приймання-передачі товару, який посвідчує факти, що мають юридичне значення, як предмет кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК. Суб’єкт складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Акт приймання-передачі товару, який посвідчує факти, що мають юридичне значення, а саме підтвердження переходу права власності на цей товар до покупця, та має всі необхідні реквізити, є офіційним документом, а отже предметом складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК. 
Для кваліфікації за ст. 366 КК не має значення, хто саме готував і заповнював акт приймання-передачі товарів неналежної якості до його підписання службовою особою. Службова особа, яка його оформила, підписала й засвідчила печаткою, надає йому юридичного значення, а тому є суб’єктом складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК.
Електронний журнал пасажирського пропускного пункту автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор" як предмет складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Електронний журнал пасажирського пропускного пункту автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор" є офіційним документом, предметом складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 "Службове підроблення" КК. 
Вхід відповідальної особи митного органу до автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор" за індивідуальним кодом (логіном та паролем), який є унікальним і не підлягає розголошенню, засвідчення даних, що вносяться до вказаної електронної системи таким індивідуальним кодом, прирівнюється до електронного цифрового підпису особи як обов’язкового реквізиту електронного документа.
Умови притягнення особи до відповідальності за ст. 391 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки адміністрацією установи виконання покарань є особи, наділені правом застосовувати до засуджених заходи заохочення і стягнення, а відповідальність за ст. 391 КК можлива лише за умови, якщо вимоги адміністрації до засудженого є законними, то визначення того, чи входить посада працівника виправної колонії до складу адміністрації установи виконання покарань та чи передбачає наявність у нього права накладати на засуджених дисциплінарні стягнення, є необхідним. 
Обґрунтування законності накладення стягнень на засудженого за період відбування ним покарання та дотримання процедури застосування відповідного виду стягнення, а також обґрунтованість накладення на останнього дисциплінарного стягнення у вигляді переведення до приміщення карцерного типу є вирішальними для правильного визначення суб’єкта злочину, а отже наявності чи відсутності складу злочину, передбаченого ст. 391 КК.
Умови, за яких власник автомобіля є неналежним цивільним відповідачем у кримінальному провадженні за ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо між обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК, та підприємством, установою чи організацією було укладено договір підряду (надання послуг з виконання функцій водія), відповідно до якого обвинувачений зобов’язувався надавати послуги з перевезення на автомобілі замовника, то такі відносини не є трудовими, а тому власник такого автомобіля є неналежним цивільним відповідачем у кримінальному провадженні.
Відсутність у матеріалах кримінального провадження довідки про результати застосування службового собаки 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Довідка про результати застосування службового собаки є документом обліку та звітності роботи кінологічного підрозділу. Відсутність такої довідки в матеріалах кримінального провадження не є порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Способи звернення потерпілого за захистом свого права на виплату страхового відшкодування у кримінальному провадженні за ст. 286 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Потерпілий у кримінальному провадженні за ст. 286 КК має право на виплату страхового відшкодування як за процедурою, передбаченою ст. 35 Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", так і шляхом звернення за відшкодуванням до суду з вимогою про відшкодування шкоди й ухвалення відповідного судового рішення. Протилежний підхід, який робив би залежним право потерпілого на компенсацію за результатами кримінального провадження від попереднього звернення чи незвернення із заявою про виплату страхового відшкодування, призвів би до істотного обмеження його права на судовий захист у кримінальному процесі, встановленого ст. 128 КПК.
Щодо відшкодування страховиком шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, за відсутності судового рішення в кримінальному провадженні, яким встановлена вина водія у вчиненні ДТП
Суд: Касаційний цивільний суд

Відсутність судового рішення в кримінальному провадженні, яким встановлена вина водія у вчиненні ДТП, не може бути підставою для відмови в задоволенні позовних вимог потерпілої особи до страховика про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок ДТП.
Встановлення судом у межах кримінального провадження за ст. 286 КК обставин, що мають істотне значення й належать до предмета доказування
Суд: Касаційний кримінальний суд

У межах кримінального провадження за ст. 286 КК факт, обставини ДТП, особа, винна в її настанні, характер і розмір завданої шкоди встановлює суд як обставини, що мають істотне значення для кримінальної справи й належать до предмета доказування. За таких обставин скаржник не може стверджувати про невстановлення наявності чи відсутності підстав для здійснення виплат і визначення їх розміру.
Щодо відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури й суду, особі, яка в кримінальному провадженні мала статус свідка
Суд: Касаційний цивільний суд

Реалізація особою, яка в кримінальному провадженні мала статус свідка, свого процесуального права на оскарження рішень, дій і бездіяльності слідчого під час досудового розслідування в межах кримінальних проваджень не є підставою для відшкодування моральної шкоди, завданої їй незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури й суду.
Закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв’язку із закінченням строків, передбачених статтею 38 КУпАП, як нереабілітуюча обставина щодо наявності вини особи в скоєнні ДТП
Суд: Касаційний цивільний суд

Закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні ДТП.
Відступ від загального порядку відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого (ч. 1 ст. 1202 ЦК України)
Суд: Касаційний цивільний суд

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 1202 ЦК України за наявності обставин, які мають істотне значення, та із урахуванням матеріального становища фізичної особи, яка завдала шкоду, сума відшкодування може бути виплачена одноразово, але не більше як за три роки.
Отже, для відступу від загального порядку (щомісячними платежами) відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого, використовуючи принципи, закладені у частині першій статті 1202 ЦК України, заявник повинен вказати на наявність підстав, з якими закон пов`язує можливість виплати відшкодування одноразовим платежем, а страховик, у свою чергу, - надати оцінку цим обставинам та прийняти відповідне рішення.
Щодо підтвердження повноважень представника сторони виконавчого провадження при зверненні до суду зі скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця
Суд: Касаційний цивільний суд

Частина четверта статті 16 Закону України "Про виконавче провадження", яка визначає представництво сторін у виконавчому провадженні, не може застосовуватися при вирішенні питання щодо підтвердження повноважень представника сторони виконавчого провадження при зверненні до суду зі скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця під час виконання судового рішення.
Право прокурора на подання апеляційної скарги в цивільній справі
Суд: Касаційний цивільний суд

Право подання апеляційної скарги в цивільній справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня. Обласна прокуратура не є належним суб’єктом подання апеляційної скарги в цивільній справі.
Наслідки неотримання особою, яка подала апеляційну скаргу, копії ухвали про залишення цієї скарги без руху для реалізації цією особою права на апеляційне оскарження 
Суд: Касаційний цивільний суд

Неотримання особою, яка подала апеляційну скаргу, копії ухвали про залишення цієї скарги без руху виключає можливість усунення цією особою недоліків скарги, зазначених у цій ухвалі, в установлений судом строк та позбавляє надалі права на апеляційне оскарження, що є неприпустимим.
Забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно боржника за заявою позикодавця такого боржника
Суд: Касаційний цивільний суд

Наявність декількох судових проваджень щодо стягнення з боржника грошових коштів за договорами позики, а також передання (на момент розгляду справ у судах) боржником належного йому на праві власності майна за договором дарування іншій особі є підставою для задоволення заяви позикодавця такого боржника про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно боржника
Зупинення продажу арештованого майна як спеціальний спосіб забезпечення позову
Суд: Касаційний цивільний суд

Зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, є спеціальним способом забезпечення позову, який застосовується лише у справах за позовом про визнання права власності на це майно.
Щодо підтвердження судом нікчемності правочину у випадку невизнання іншою стороною такої недійсності правочину в силу закону
Суд: Касаційний цивільний суд

Відповідно до частини другої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину встановлена законом, то визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Однак, у випадку невизнання іншою стороною такої недійсності правочину в силу закону та за наявності відповідного спору вимога про встановлення нікчемності може бути пред`явлена до суду окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У такому разі суд своїм рішенням не визнає правочин недійсним, а лише підтверджує його недійсність у силу закону у зв`язку з її оспоренням та невизнанням іншими особами. Такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як визнання правочину недійсним, застосовується до оспорюваних правочинів. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.
Належні відповідачі у справі за позовом заінтересованої особи про визнання договору недійсним
Суд: Касаційний цивільний суд

У справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них.
Неподання заяви про страхове відшкодування протягом установлених строків як підстава для відмови у відшкодуванні шкоди. Встановлення КПК часових меж, визначених для подачі цивільного позову в кримінальному провадженні.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Неподання заяви про страхове відшкодування протягом установлених строків як підстава для відмови у відшкодуванні шкоди стосується випадків, коли потерпілий взагалі не здійснював волевиявлення, спрямованого на одержання компенсації: не звертався ані до страховика, ані до суду. Якщо ж особа протягом цих строків подала позовну заяву до суду, вона здійснила відповідне волевиявлення, обравши на власний розсуд один з альтернативно можливих способів захисту свого порушеного права. 
Питання, яке стосується часових меж, визначених для подачі цивільного позову в кримінальному провадженні, чітко регламентовано КПК. Надання переваги положенням Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" під час вирішення питання про дотримання строку подачі цивільного позову до суду призвело б до нівелювання положень КПК і невиправданого звуження прав осіб, яким завдано майнової та/або моральної шкоди кримінальним правопорушенням чи іншим суспільно небезпечним діянням, а фактичне подання цивільним позивачем позову залежало б від моменту закінчення досудового розслідування та звернення з обвинувальним актом до суду.
Неможливість оскарження в апеляційному порядку під час досудового розслідування ухвали слідчого судді про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Ухвала слідчого судді про повернення клопотання слідчого про арешт майна третьої особи, яка не має процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого або засудженого в кримінальному провадженні, у зв’язку з недотриманням під час подання такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.