DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Заява про встановлення факту тотожності (ідентичності) предмета іпотеки, зазначеного в іпотечному договорі, та того, який вказаний в державних реєстрах, не підлягає розгляду в порядку окремого провадження 
Суд: Касаційний цивільний суд

Заява про встановлення факту тотожності (ідентичності) предмета іпотеки, зазначеного в договорі іпотеки та вказаного в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, не підлягає розгляду в порядку окремого провадження і підлягає залишенню судом без розгляду. 
Встановлення такого факту стосується сфери правовідносин державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що в подальшому може бути підтвердженням прав заявника на звернення стягнення на предмет іпотеки, його реалізації та реалізації інших, пов'язаних з ним прав, а тому має місце спір про право.
Щодо наявності підстав для звернення стягнення на земельну ділянку, на якій розташований предмет іпотеки, якщо така земельна ділянка не була предметом іпотеки, що встановлено преюдиційним рішенням суду
Суд: Касаційний цивільний суд

Під час вирішення спору про звернення стягнення на земельну ділянку, на якому розташовується предмет іпотеки, слід враховувати, що якщо земельна ділянка не є предметом іпотеки, що встановлено рішенням суду в іншій справі (преюдиціальність), то позовні вимоги про звернення стягнення на частину земельної ділянки, яка не зайнята предметом іпотеки і яка не є необхідною для його обслуговування, не підлягають задоволенню.
Преклюзивні строки, передбачені статтею 1281 ЦК України не застосовуються у випадку смерті іпотекодавця, який не був боржником у зобов’язанні 
Суд: Касаційний цивільний суд

Правила статті 1281 ЦК України регулюють порядок пред’явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців щодо виконання зобов'язань спадкодавця перед своїм кредитором, а не порядок звернення стягнення на предмет іпотеки. Строк, у межах якого iпотекодержатель може звернутися з вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлюється загальними положеннями про позовну давність (глава 19 ЦК України). При цьому сплив строку позовної давності за основним зобов'язанням не є підставою для припинення основного зобов’язання, а отже, й іпотеки.
На правовідносини майнової поруки за договором іпотеки норми статей 553 – 559 ЦК України не поширюються
Суд: Касаційний цивільний суд

Оскільки підстави припинення іпотеки, як окремого виду забезпечення виконання зобов`язання, врегульовані окремими нормами цивільного закону, суд не може застосовувати норми, які регулюють підстави припинення інших видів забезпечення виконання зобов`язання незалежно від ступеня їх подібності за суттю відносин чи в найменуванні сторін.
 Положення частини першої статті 583 ЦК України про те, що заставодавцем може бути боржник або третя особа (майновий поручитель) як підстави для застосування статті 559 ЦК України, суперечить змісту статті 8 ЦК України щодо аналогії закону. Правові статуси поручителя і майнового поручителя врегульовані окремо, із суттєвими видовими відмінностями, достатніми для їх розрізнення і для вирішення спорів за їх участю шляхом безпосереднього застосування відповідних норм цивільного законодавства.
Враховуючи, що відносини, які виникли між сторонами на підставі договору іпотеки, регулюються спеціальним Законом України "Про іпотеку" та загальними положеннями про забезпечення виконання зобов`язань, на них не поширюються норми, які регулюють поруку, а саме статті 553 – 559 ЦК України.
Факт ліквідації боржника за кредитним договором за наявності підтвердженої судовим рішенням заборгованості за цим договором, не є підставою для припинення договору іпотеки, укладеного для забезпечення виконання боржником основного зобов’язання
Суд: Касаційний цивільний суд

Укладаючи договір іпотеки, іпотекодавець бере на себе всі ризики, пов`язані з невиконанням зобов`язання боржником (у межах вартості предмета іпотеки), у тому числі й ті, що виникають унаслідок банкрутства боржника з його подальшим виключенням із Єдиного державного реєстру.
Сам факт ліквідації боржника за кредитним договором з унесенням запису до відповідного реєстру про припинення юридичної особи за наявності заборгованості боржника за цим договором, підтвердженої судовим рішенням, не є підставою для припинення договору іпотеки, який укладено для забезпечення виконання боржником основного зобов`язання. Інше може бути передбачено договором між кредитором та особою, яка видала забезпечення, тобто звільнення останньої від таких ризиків повинно бути предметом спеціальної домовленості між такою особою та кредитором.
Таким чином, відсутні підстави для припинення договору іпотеки, яким забезпечено виконання зобов’язань боржника за кредитним договором, якщо кредитор реалізував своє право на стягнення з боржника заборгованості за кредитним договором до ліквідації боржника і наявність цієї заборгованості підтверджена судовим рішенням.
Договір іпотеки припиняється після заміни боржника за кредитним договором у випадку, якщо майновий поручитель не погодився забезпечувати виконання зобов’язання новим боржником
Суд: Касаційний цивільний суд

У разі смерті боржника за кредитним договором за наявності спадкоємців відбувається заміна боржника в зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. 
В такому випадку договір іпотеки, укладений майновим поручителем з метою забезпечення виконання боржником основного зобов’язання припиняється, якщо іпотекодавець (майновий поручитель) не погодився забезпечувати виконання зобов’язання новим боржником.
Іпотека не припиняється у разі витребування власником майна, що є предметом іпотеки, від добросовісного набувача (іпотекодавця) або у випадку відсутності згоди власника на передачу нерухомого майна в іпотеку
Суд: Касаційний цивільний суд

Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду (частина перша статті 3 Закону України "Про іпотеку"). Вона має похідний характер від основного зобов`язання і, за загальним правилом, є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (частина п`ята статті 3 Закону України "Про іпотеку").
Оскільки Закон України "Про іпотеку", який є спеціальним законом щодо урегулювання правовідносин з приводу іпотечного майна, не передбачено таких підстав для припинення іпотеки, як витребування майна від добросовісного набувача або відсутність згоди власника на передачу нерухомого майна в іпотеку, тому такі підстави не припиняють основне зобов`язання та не є самостійною підставою для припинення іпотеки.
Право природоохоронної організації бути позивачем у спорі, пов'язаному з порушенням екологічних чи інших прав людини і громадянина або з порушенням екологічного законодавства

Природоохоронна організація має право на представництво в суді екологічних інтересів суспільства та окремих його членів з метою захисту порушених екологічних прав людини та громадянина або з метою усунення порушень вимог екологічного законодавства.
Процесуальні наслідки недотримання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді
Суд: Велика Палата

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.
Порядок представництва юридичної особи власником (учасником, акціонером)

Власник (учасник, акціонер) юридичної особи є представником юридичної особи у такому спорі відповідно до норми закону (законне представництво), і для такого представництва йому не потрібні інші правові підстави (договір чи довіреність).
Представництво громадською організацією без статусу юридичної особи іншої особи в суді 
Суд: Велика Палата

Законодавство України не передбачає права громадської організації без статусу юридичної особи бути представником іншої особи у суді, оскільки таке право належить лише адвокатові, законному представникові, а у спорах, що виникають з трудових відносин, та у малозначних спорах – фізичній особі, яка досягла вісімнадцяти років і має цивільну процесуальну дієздатність.
Повноваження суду змінити кваліфікацію злочину з публічного обвинувачення на злочин приватного обвинувачення у разі звернення потерпілого із заявою без визначення правової кваліфікації діяння або з неправильною правовою кваліфікацією
Суд: Велика Палата

Звернення потерпілого до правоохоронних органів із заявою про вчинення щодо нього злочину без визначення кримінально-правової кваліфікації або з неправильною кваліфікацією є проявом волі на притягнення обвинуваченого до кримінальної відповідальності, що надає суду право за результатами судового розгляду кримінального провадження, розпочатого за процедурою публічного обвинувачення, ухвалити відповідно до встановлених частиною третьою статті  337  КПК меж судового розгляду обвинувальний вирок з перекваліфікацією діяння на злочин приватного обвинувачення незалежно від позиції потерпілого щодо зміни його правової оцінки.
Діяльність з використання диких тварин без відповідних дозволів
Суд: Велика Палата

Відсутність установленого чинним законодавством спеціального порядку видачі дозволів не надає права суб'єктам господарювання здійснювати діяльність з використання диких тварин без відповідних дозволів, оскільки це заборонено законодавством.
Обчислення позовної давності від дня, коли про порушення права держави довідався або міг довідатися прокурор
Суд: Велика Палата

Перебіг позовної давності починається від дня, коли про порушення права держави або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, лише у таких випадках: 1) якщо він довідався чи міг довідатися про таке порушення або про вказану особу раніше, ніж держава в особі органу, уповноваженого нею здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб'єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів.
Обчислення позовної давності у спорах за участю прокурора
Суд: Велика Палата

Якщо у передбачених законом випадках у разі порушення або загрози порушення інтересів держави з позовом до суду звертається прокурор від імені органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, то позовну давність слід обчислювати з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Застосування позовної давності, якщо кредитний договір передбачає внесення позичальником щомісячних платежів
Суд: Велика Палата

Якщо кредитний договір передбачає внесення позичальником щомісячних платежів, то перебіг позовної давності стосовно кожного щомісячного платежу починається після невиконання чи неналежного виконання (зокрема, прострочення виконання) позичальником обов'язку з внесення чергового платежу й обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу.
Наслідки обрання позивачем неефективного способу захисту прав
Суд: Велика Палата

Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом.
Ефективність віндикаційного позову
Суд: Велика Палата

Задоволення вимоги про витребування майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.
Наслідки задоволення позову про витребування майна з чужого незаконного володіння
Суд: Велика Палата

У разі задоволення позовної вимоги про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння суд витребує таке майно на користь позивача, а не зобов'язує відповідача повернути це майно власникові
Рішення про витребування майна як підстава для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію. Необхідність оскарження запису про державну реєстрацію права власності за відповідачем
Суд: Велика Палата

Рішення суду є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем. Для внесення такого запису на підставі зазначеного рішення суду окремо скасовувати запис про державну реєстрацію права власності за відповідачем не потрібно.
Витребування неодноразово відчуженого майна
Суд: Велика Палата

Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника.
Оскарження рішень, відповідно до яких відбулось розпорядження майном на користь інших осіб, для витребування майна власником
Суд: Велика Палата

У спорах про витребування майна суд має встановити обставини незаконного вибуття майна власника на підставі наданих сторонами належних, допустимих і достатніх доказів. При цьому закон не вимагає встановлення судом таких обставин у іншій судовій справі, зокрема не вимагає визнання незаконними рішень, відповідно до яких відбулось розпорядження майном на користь фізичних осіб, у яких на підставі цих рішень виникли права.
Оскарження рішень суб’єкта владних повноважень про передачу земельних ділянок на користь фізичних осіб, які були надалі відчужені для витребування майна від останнього набувача
Суд: Велика Палата

Позовні вимоги про визнання недійсними рішень суб’єкта владних повноважень про передачу земельних ділянок на користь фізичних осіб, які були надалі відчужені, не є ефективним способом захисту прав власника. Власник вправі посилатися, зокрема, на незаконність зазначених рішень, без заявлення вимоги про визнання їх недійсними, оскільки такі рішення за умови їх невідповідності закону не тягнуть правових наслідків, на які вони спрямовані, у межах розгляду справи про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.
Захист прав власника у випадку зайняття земельної ділянки водного фонду з порушенням статті 59 ЗК України
Суд: Велика Палата

Зайняття земельної ділянки водного фонду з порушенням статті 59 ЗК України має розглядатися як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовна вимога зобов`язати повернути земельну ділянку має розглядатися як негаторний позов, який може бути заявлений упродовж всього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки водного фонду.
Відсутність підстав для припинення іпотеки, якщо рішенням суду скасовано реєстрацію права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем, а основне зобов’язання за кредитним договором є невиконаним 
Суд: Касаційний цивільний суд

Якщо заставодержатель (іпотекодержатель) набуває право власності на заставлене (іпотечне) майно, то логічним правовим наслідком цього має бути припинення права застави (іпотеки). До випадків, за яких набуття права власності на предмет застави (іпотеки) відбувається з дотриманням процедури, встановленої для права застави, можливо, зокрема, віднести передачу: у власність заставодержателя предмета застави, якщо публічні торги оголошено такими, що не відбулися (частина третя статті 591 ЦК України); іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки (стаття 37 Закону України "Про іпотеку").
Однак, якщо основне зобов’язання за кредитним договором не виконано, а іпотекодержатель не набув право власності на предмет іпотеки внаслідок скасування в судовому порядку рішення про державну реєстрацію за ним права власності на предмет іпотеки, підстав для припинення іпотеки немає.
Щодо зміни зобов’язання внаслідок зміни договору 
Суд: Касаційний цивільний суд

Зміна договору за згодою сторін є правочином, спрямованим на зміну цивільних прав та обов`язків. Під формою зміни договору розуміється форма правочину, на підставі якого відбувається зміна договору. Зміна договору призводить до зміни зобов`язання в частині, зокрема, предмета, місця, строків виконання. У разі зміни договору за взаємною згодою сторін зобов’язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору і втілення такої зміни в належну форму.
Припинення права користування житлом колишнього члена сім’ї власника житла
Суд: Велика Палата

При розгляді питання про припинення права користування колишнього члена сім’ї власника житла суди мають брати до уваги як формальні підстави, передбачені статтею 406 ЦК України, так і зважати на те, що сам факт припинення сімейних відносин із власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням та вирішувати спір з урахуванням балансу інтересів обох сторін.
Хоча законодавець при прийнятті ЦК України не визначив особливостей застосування норм ЦК України до житлових правовідносин у цілому, але відносини, які регулюються ЖК УРСР, переважно є цивільно-правовими й мають регулюватися саме нормами ЦК України. ЦК України є кодифікованим актом законодавства, який прийнято пізніше в часі, ніж ЖК УРСР, а тому темпоральна колізія вирішується саме на користь норм ЦК України
Повернення іпотекодержателю поштових відправлень з вимогами щодо дострокового погашення заборгованості з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання" свідчить про недобросовісність іпотекодавця

Повернення іпотекодержателю поштових відправлень з вимогами щодо дострокового погашення заборгованості, направлених іпотекодавцю на адресу реєстрації місця проживання та місцезнаходженням предмета іпотеки, з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання" свідчить про недобросовісність іпотекодавця та порушення прав іпотекодержателя в очікуванні добросовісних дій іпотекодавця (стаття 13 ЦК України). 
В такому випадку відсутність відомостей про отримання іпотекодавцем письмової вимоги від іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності не є підставою для скасування державної реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно.
Дотримання засади диспозитивності та забезпечення сторонам рівної можливості здійснення права самостійно обстоювати свою правову позицію. Дотримання ст. 290 КПК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Здійснення судом допиту свідків, витребування документів та проведення процесуальних дій на підставі клопотання сторони захисту не є порушенням принципу диспозитивності у кримінальному провадженні, а отримані у такий спосіб докази є допустимими. Дослідження цих доказів за участю сторін під час судового слідства не порушує вимог ст. 290 КПК.
Щодо належного повідомлення іпотекодавця про заборгованість за кредитним договором у разі отримання відповідної вимоги за місцем його реєстрації іншим іпотекодавцем 

Якщо вимога про погашення боргу за кредитним договором, адресована і направлена позивачу-іпотекодавцю, повернулася "за закінченням встановленого терміну зберігання", але така вимога була отримана іншим іпотекодавцем за місцем реєстрації проживання позивача, то останній вважається таким, що отримав вимогу.
Допустимість як доказів протоколу слідчого експерименту та протоколу огляду місця ДТП за відсутності детального опису та фотофіксації  вилучених ламп ближнього та дальнього світла фар мотоцикла
Суд: Касаційний кримінальний суд

Проведення слідчого експерименту за участю особи, яку надалі було визнано підозрюваним, не має наслідком визнання протоколу слідчого експерименту недопустимим доказом. Відсутність у протоколі огляду місця ДТП детального опису та фотофіксації вилучених ламп ближнього і дальнього світла фар мотоцикла не зумовлює визнання цього протоколу недопустимим доказом, якщо вилучені предмети були поміщені слідчим до сейф-пакета, який підписали поняті, слідчий та спеціаліст, а згодом у висновку судово-трасологічної та судово-металознавчої експертиз експерт деталізував назви, номери та вигляд вилучених ламп і підтвердив номер та цілісність сейф-пакета, у якому вони надійшли на дослідження.
Щодо права дитини на користування належним одному з її батьків житловим приміщенням після досягнення нею повноліття

Оскільки малолітня дитина не може самостійно обирати місце свого проживання, тому факт її не проживання у спірній квартирі (належній одному з її батьків)  не є безумовною підставою для позбавлення дитини права користування цим житлом. Крім того, право користування житлом у дитини виникає на підставі факту її народження.
	Не можна вважати не поважною причину не проживання дитини у спірному житлі її проживання в іншому місці з іншим із батьків, оскільки малолітня дитина в силу свого віку не має достатнього обсягу цивільної дієздатності самостійно визначати місце свого проживання. Маючи право проживати за зареєстрованим місцем проживання, за місцем проживання будь-кого з батьків, дитина може реалізувати його лише за досягнення певного віку. Не впливає на поважність причин непроживання дитини і наявність у того з батьків, з ким вона фактично проживає, права власності на житло, оскільки наявність майнових прав у батьків дитини не може бути підставою для втрати її особистих житлових прав. Визначальним у цьому випадку є забезпечення найкращих інтересів дитини.
Якщо втрата триваючих зв’язків дитини із спірним житлом відбулася не через її власне волевиявлення, і у дитини після досягнення нею повноліття зберігся намір ставитися до спірного жилого приміщення як до свого місця проживання, про що може свідчити зокрема факт реєстрації нею свого місця проживання у спірному житлі  квартирі, є усі підстави для визнання за дитиною, яка досягла повноліття, права користування спірним житлом.
Щодо відсутності обов’язку нового кредитора (іпотекодержателя) повторно надсилати боржнику письмову вимогу про усунення порушень за кредитним договором

Новий кредитор (іпотекодержатель) при реалізації позасудового порядку звернення стягнення на предмет іпотеки не зобов’язаний надсилати боржнику письмову вимогу про усунення порушень за кредитним договором, якщо така вимога була надіслана первісним кредитором.
Щодо порядку здійснення нотаріусом державної реєстрації права власності на іпотечне майно

При здійсненні державної реєстрації права власності на іпотечне майно нотаріус, перевіривши подані документи на їх відповідність вимогам законодавства, зобов`язаний також перевірити дійсність заявленої вимоги на момент такого звернення, правильність розрахунку розміру заборгованості, встановити відповідність вартості предмета іпотеки заявленим вимогам.