DocSA/legal-position-indexes huggingface dataset:
Щодо стану необхідної оборони за наявності кримінального провадження щодо потерпілого 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Існування кримінального провадження щодо особи (потерпілого в одному
з кримінальних проваджень) за відсутності ухваленого обвинувального вироку
суду не є безумовною підставою для оцінки її дій як таких, що мали протиправний
характер
Щодо дій, які не вважаються вчиненими в стані крайньої необхідності
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не вважаються вчиненими в стані крайньої необхідності дії особи, яка з метою вираження незгоди з діями співробітників слідчого ізолятора, де вона утримувалася, та з процесуальними рішеннями суду, анонімно по телефону повідомила завідомо неправдиву інформацію про підготовку вибухів
Щодо звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв'язку із дійовим каяттям у разі вчинення двох кримінальних проступків
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особа, що вчинила два кримінальні проступки, які були розділені певним проміжком часу та утворювали реальну сукупність, не може бути звільнена від кримінальної відповідальності у зв’язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК)
Щодо призначення додаткового покарання особі засудженій за ч. 3 ст. 111-1 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Особі, яка на окупованій території впроваджувала стандарти освіти держави-агресора, має бути призначене таке додаткове покарання у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, що виключить можливість цій особі займатися будь-якою діяльністю у сфері освіти, у тому числі й щодо надання публічних послуг у цій сфері
Щодо стадії розгляду справи на якій відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, враховується при вирішенні питання про застосування ст. 69 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням як підстава для призначення більш м'якого покарання, ніж передбачено законом за ст. 69 КК, має бути встановлено на стадії судового розгляду кримінального провадження, до ухвалення вироку та призначення покарання, або ж на стадії оскарження такого вироку в апеляційному порядку, тобто до набрання вироком законної сили
Щодо неможливості застосування положень ст. 75 КК до особи засудженої за ч. 3 ст. 307 КК, яка після ухвалення вироку вступила до лав ЗСУ 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Необґрунтованим є застосування ст. 75 КК до особи, яка хоча після ухвалення щодо неї вироку вступила до лав ЗСУ, проте вчинила особливо тяжке кримінальне правопорушення, пов’язане зі сферою обігу психотропних речовин у великих та особливо великих розмірах, крім іншого, приготувавши до збуту 114 поліетиленових пакетів з психотропною та особливо небезпечною психотропною речовинами, що свідчить про її антисоціальну поведінку та небезпечність для суспільства
Визначення поняття державна зрада
Суд: Касаційний кримінальний суд

Державною зрадою (ст. 111 КК) є пошук, збирання та передавання представникам іноземної держави-агресора відомостей про розташування військової техніки, особового складу ЗСУ та інших військових формувань, залучених до надання відсічі збройній агресії рф, оскільки це сприяє можливим чи дійсним зусиллям іноземної держави, іноземної організації або їх представникам заподіяти шкоду національній безпеці України. Відсутність наслідків у виді смерті будь-яких осіб не зумовлює відсутність у діях особи складу злочину, передбаченого ст. 111 КК
Дія особи, що свідчать про наявність умислу на вбивство
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо за обставинами справи особа, яка з метою помсти нанесла ножем три цілеспрямовані удари, в тому числі в життєво важливий орган – шию потерпілого, припинила свої дії через опір сина потерпілого, а після вчинення злочину не надала допомоги потерпілому, не викликала медичних працівників і на шляху додому викинула ніж, позбавившись знаряддя злочину, то це свідчить про наявність умислу на вбивство
Дії особи, які вказують на наявність умислу  на заподіяння тяжкого тілесного ушкодження 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Про умисел на заподіяння тяжкого тілесного ушкодження свідчать дії особи, яка, маючи реальну можливість уникнути конфлікту з потерпілим, продовжила з’ясування стосунків і нанесла в життєво важливий орган – голову удар кулаком, що з огляду на її добру фізичну підготовку дає додаткові підстави вважати цей удар особливо небезпечним та із значною силою, а також указує на розуміння винуватою особою вчинених нею суспільно небезпечних дій і передбачення можливості настання наслідків у виді спричинення будь-якої за тяжкістю шкоди
здоров’ю потерпілого
Дії осіб, які свідчать про спрямованість їхнього умислу на незаконне проникнення у володіння особи (ст. 162 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії службових осіб, які були достеменно обізнані про перебування земельної ділянки у володінні потерпілого і після невдалих спроб отримати його дозвіл на огляд увійшли на подвір’я, зруйнувавши огорожу, та обстежили домогосподарство проти волі потерпілого, беззаперечно свідчать про спрямованість їхнього умислу на незаконне проникнення у володіння особи.  
Сам факт протиправного володіння особою житловим приміщенням та/або земельною ділянкою, навіть якщо вони мають іншого власника, не надає права нікому, у тому числі службовим особам, входити й оглядати ці об’єкти без дозволу фактичного володільця за межами встановлених законом процедур
Обставини, які вказують на відсутність умислу на перешкоджання законній професійній діяльності журналіста (ст. 171 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо потерпілий не вжив заходів для ідентифікації себе як журналіста, не повідомив про здійснення професійної журналістської діяльності, зокрема проведення відеозйомки, то в діях особи, яка погрожує потерпілому насильством, відсутній умисел на перешкоджання законній професійній діяльності журналіста (ст. 171 КК)
Кваліфікація дій особи за ст. 190 КК (шахрайство)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії особи, яка не мала на меті організовувати виступ музичного гурту, але пропонувала потерпілим придбати квитки на концерт і заволоділа їхніми коштами через впевненість останніх у добросовісності дій так званого організатора концертів, слід кваліфікувати як шахрайство
Обґрунтування наявності ознак домашнього насильства стороною обвинувачення. Необхідна умова визнання злочину таким, що пов’язаний з домашнім насильством.

Для обґрунтування наявності ознак домашнього насильства у конкретному випадку сторона обвинувачення має довести обставини, які свідчать, що потерпіла від інкримінованого злочину одночасно є жертвою домашнього насильства. Необхідною умовою визнання судом злочину таким, що пов’язаний з домашнім насильством, є відображенням цієї обставини у формулюванні обвинувачення зі встановленням органом досудового розслідування відповідних фактичних обставин кримінального провадження.
Дії внутрішньо переміщеної особи, вчинені з метою отримання соціальної допомоги, які свідчать про вчинення шахрайства (ст. 190 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Про вчинення шахрайства внутрішньо переміщеною особою свідчить отримання нею соціальної допомоги на підставі заяв, у яких вона не повідомила органам соціального захисту про наявність нерухомого майна, розташованого в регіонах, інших, ніж тимчасово окупована територія України та райони проведення антитерористичної операції
Заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою не є оціночним поняттям (ст. 190 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою не є оціночним поняттям, воно формалізоване в законі, тобто визначене законодавцем за допомогою вартісних критеріїв, зазначених у пунктах 2–4 примітки до ст. 185 КК, та встановлено їх мінімальний і максимальний розмір з прив’язкою до неоподатковуваного мінімуму доходів громадян
Щодо безпідставності виключення з формулювання обвинувачення такої кваліфікуючої обставини, як вчинення особою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

У разі вчинення кримінального правопорушення за наявності в діянні винної особи кількох кваліфікуючих ознак, передбачених різними частинами однієї статті КК, такі дії слід кваліфікувати за тією частиною статті, яка передбачає відповідальність за найбільш тяжкий злочин, а наявність інших кваліфікуючих ознак, передбачених іншими частинами цієї статті, відображається у формулюванні обвинувачення шляхом наведення їх переліку в тексті процесуального документа. Виключивши з обвинувачення кваліфікуючу ознаку перебування засудженого з потерпілою у сімейних відносинах, суд першої інстанції порушив правила кваліфікації злочинів і неправильно застосував закон України про кримінальну відповідальність, чого у свою чергу не виправив суд апеляційної інстанції. Суд апеляційної інстанції хоча й зазначив довід сторони обвинувачення про безпідставність виключення з формулювання обвинувачення такої кваліфікуючої обставини, як вчинення особою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК, однак всупереч вимогам ст. 419 КПК взагалі не розглянув та не проаналізував його.
Кваліфікація. Дії особи, які утворюють склад  кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії особи, яка отримала ключі й свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу для доставки автомобіля до місця його ремонту, однак без дозволу власника чи користувача транспортного засобу здійснила поїздку до іншого населеного пункту з будь-якою метою, утворюють склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК
Кваліфікація. Щодо обов'язкових ознак, які є необхідними для юридичної оцінки діяння як хуліганства (ст. 296 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Для юридичної оцінки діяння як хуліганства обов’язковим є поєднання ознак об’єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб’єктивної сторони, зокрема мотиву явної неповаги до суспільства. Дії особи, яка у приміщенні лікарні в присутності медичних працівників поводилася агресивно, безпідставно застосувала насильство із заподіянням лікарю тілесних ушкоджень, внаслідок чого останній був вимушений залишити своє робоче місце, що потягло порушення роботи лікарні, утворюють склад хуліганства
Кваліфікація. Дії військовозобов'язаного, які підлягають кваліфікації за ст. 336 КК.
Суд: Касаційний кримінальний суд

Дії військовозобов'язаного, який з моменту оголошення Указу Президента України No 65/2022"Про загальну мобілізацію" ухилився від призову на військову службу, вважаються такими, що вчинені під час мобілізації, в особливий період і підлягають кваліфікації за ст. 336 КК. Незазначення при правовій кваліфікації кримінального правопорушення за ст. 336 КК такої ознаки, як особливий період, не може вважатися беззаперечною підставою для визнання неправильною такої кваліфікації дій обвинуваченого
Обставини, які свідчать про умисел на внесення неправдивих відомостей до декларації (ст. 366-2 КК)
Суд: Касаційний кримінальний суд

Про умисел на внесення неправдивих відомостей до декларації свідчить декларування депутатом районної ради лише частини об’єктів декларування і невнесення відомостей про об’єкти на загальну суму, що перевищує 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що не є опискою чи помилкою в підрахунку. Сплата податків з отриманого доходу не звільняє від відповідальності за недекларування майна, від оренди якого отримано цей дохід, а недостатність практичних навичок роботи на комп’ютері не виправдовує вибіркове зазначення об’єктів декларування
Обставини, що свідчать про наявність у діях особи складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК (Непокора) 
Суд: Касаційний кримінальний суд

На наявність у діях особи складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 "Непокора" КК, указує відкрита відмова військовослужбовця в умовах воєнного стану виконати наказ начальника, який є реальним для виконання, законним, сформульованим виразно, чітко й зрозуміло та не допускає подвійного тлумачення. Сама собою непокора в період воєнного стану є небезпечним військовим злочином, який посягає на встановлений порядок підлеглості та військової честі і породжує неорганізованість та безладдя у військових частинах, а отже безсумнівно негативно позначається на боєготовності і боєздатності військових формувань, що виключає малозначність цього діяння в розумінні ч. 2 ст. 11 КК
Щодо експерта, який може проводити судово-медичні експертизи
Суд: Касаційний кримінальний суд

Експерт може проводити судово-медичні експертизи, якщо має належну освіту, кваліфікацію, сертифікат і всі відповідні рішення експертно-кваліфікаційної комісії та внесений у Реєстр атестованих експертів, незалежно від того, яку саме посаду він обіймає в експертній установі
Щодо використання висновків судово-психологічних експертиз із застосуванням комп’ютерного поліграфа та рецензії на такі висновки
Суд: Касаційний кримінальний суд

Не можуть бути використані як єдині, беззаперечні, самостійні джерела доказів висновки судово-психологічних експертиз із застосуванням комп’ютерного поліграфа, оскільки фактичні дані таких експертиз є неоднозначними по своїй суті та несуть у собі орієнтувальну інформацію. Рецензія на висновки експертиз має інформативний характер, є суб’єктивним твердженням рецензента і не може бути доказом у розумінні ст. 84 КПК
Проведення експертом візуального огляду автомобіля не свідчить про проведення обшуку у розумінні ч. 1 ст. 234 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Під час здійснення дослідження експерт застосовав метод візуального огляду автомобіля, випробування його на місці та провів поелементну діагностику. У той же час обшук проводиться для виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Враховуючи, що при проведенні експертизи дій, характерних для обшуку, не здійснювалося, а проводилось виключно дослідження технічного стану  автомобіля, тому такі дії не свідчить про проведення обшуку.
Щодо процесуального закону, яким має керуватися суд при вирішенні питання допустимості доказів, зібраних у порядоку КПК 1960 р.
Суд: Касаційний кримінальний суд

При вирішенні питання допустимості доказів, зібраних у порядку КПК 1960 р., суд має враховувати вимоги перехідних положень КПК 2012 р., за якими допустимість доказів, отриманих до набрання чинності цим Кодексом, визначається в порядку, що діяв до набрання ним чинності. 
Згідно з вимогами п. 2 ч. 1 ст. 101, ст. 127 КПК 1960 р. (у редакції на час проведення відповідних слідчих дій), які регламентують порядок обов’язкового залучення не менше двох понятих при провадженні певних слідчих дій (обшуку, виїмки, огляду, пред’явленні осіб і предметів для впізнання, відтворенні обстановки і обставин події, опису майна), понятими не можуть бути працівники органів дізнання. Тому в разі залучення понятими солдатів строкової служби військової контррозвідки, які були співробітниками СБУ, докази, отримані в результаті проведення відповідних слідчих дій, є недопустимими
Щодо допустимості відеозапису здійсненого поліцейськими телефоном у публічному місці
Суд: Касаційний кримінальний суд

Допустимим доказом визнається відеозапис, здійснений поліцейськими телефоном у публічному місці, якщо особа, яку знімали, не заперечувала перебігу подій, відображених на ньому, і своєї участі в цих подіях, а також цим відеозаписом, а саме перервою в його здійсненні, обґрунтовувала свої доводи щодо провокації з боку працівників поліції. Існування внутрішніх інструкцій Національної поліції України щодо використання відеореєстраторів не свідчить про заборону поліцейським використовувати власні мобільні телефони
Щодо умов, за яких право на перехресний допит не  порушено
Суд: Касаційний кримінальний суд

Право на перехресний допит не порушено, якщо після демонстрації в судовому засіданні відеозапису допиту слідчим суддею малолітньої потерпілої стороні захисту забезпечено можливість висловити свої контраргументи щодо змісту наданих показань та обставин їх надання, однак вона не ставить під сумнів достовірність цих показань і не заявляє клопотання про безпосередній допит потерпілої в судовому засіданні, не висловлює жодних заперечень і зауважень ні щодо порядку проведення допиту, ні щодо відомостей, повідомлених потерпілою
Проведення перевірки заяви про застосування недозволених методів є обов’язковим
Суд: Касаційний кримінальний суд

Допустимість як доказів свідчень, здобутих за допомогою катувань із метою встановлення відповідних фактів у кримінальному провадженні, зводить нанівець саму суть права обвинуваченого не свідчити проти себе та призводить до несправедливості кримінального провадження в цілому, а тому проведення перевірки заяви про застосування недозволених методів шляхом проведення уповноваженим органом офіційного розслідування щодо можливих порушень прав людини, гарантованих статтями 27, 28 Конституції України, є обов’язковим
Щодо права представника потерпілого, залученого суддею, на подання цивільного позову у кримінальному провадженні 
Суд: Касаційний кримінальний суд

Цивільний позов у кримінальному провадженні може бути поданий представником потерпілого, який в установленому законом порядку залучений суддею для здійснення представництва особи, якій кримінальним правопорушенням завдано матеріальної та моральної шкоди
Щодо безпідставності визнання обставиною, що пом’якшує покарання особі засудженій за ч. 1 ст. 115 КК - домашнє насильство стосовно неї з боку її чоловіка
Суд: Касаційний кримінальний суд

Пом’якшуючи призначене засудженій покарання, суд апеляційної інстанції свої висновки обґрунтував, зокрема, тим, що вбивство потерпілого було зумовлено також і протиправною поведінкою загиблого, який роками знущався зобвинуваченої та її дітей, бив їх, ображав словесно, водночас визнавши такі дії домашнім насильством стосовно обвинуваченої з боку її чоловіка та обставиною, яка пом’якшує призначене їй покарання. При цьому апеляційний суд безпосередньо не дослідив доказів, наявних в матеріалах кримінального провадження, та, обмежившись лише допитом обвинуваченої й потерпілих, дав свою, відмінну від суду першої інстанції, оцінку обставинам конфлікту між засудженою і потерпілим та характеру поведінки останнього.  Суд апеляційної інстанції, обґрунтовуючи свій висновок щодо пом’якшення засудженій покарання, визнав обставиною, що пом’якшує покарання - домашнє насильство стосовно неї з боку її чоловіка. Однак така обставина встановлена апеляційним судом з порушенням вимог КПК. Суд не врахував належним чином конкретних обставин кримінального провадження, тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, поведінки засудженої після вчинення злочину, що в свою чергу свідчить про недотримання принципу співмірності та індивідуалізації покарання.  З огляду на викладене Верховний Суд скасував ухвалу апеляційного суду та призначив новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Незастосування звільнення від відбування покарання з випробуванням до засудженого за ст. 126-1 КК
Суд: Касаційний кримінальний суд

ВС погодився з рішенням апеляційного суду, який  зазначив, що суд першої інстанції в повній мірі не врахував те, що засуджений неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства щодо потерпілої, на шлях виправлення не став та продовжив вчиняти систематичне фізичне та психологічне насильство по відношенню до потерпілої. При цьому, засуджений не зважав, що очевидцями таких конфліктів були їх неповнолітні діти, свою вину у вчиненому не визнав. Як наслідок, останньому рекомендовано судовим експертом обов’язкове проходження програми психологічної реабілітації.
Щодо кримінального проступку, пов'язаного із домашнім насильством. Незакриття кримінального провадження за п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК
Суд: Касаційний кримінальний суд

Оскільки обвинуваченому було пред’явлено обвинувачення у вчиненні кримінального проступку, пов'язаного із домашнім насильством, ця обставина була визнана обтяжуючою, та він мав можливість захищатися від цього обвинувачення, за таких обставин відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК кримінальне провадження щодо нього не можна було закрити у зв’язку з відмовою потерпілої від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.
Щодо закриття кримінального провадження на підставі п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК, у якому особа обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК, а саме погрозі вбивством дружині
Суд: Касаційний кримінальний суд

Як убачається зі змісту оскарженого судового рішення, особа обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК, а саме погрозі вбивством дружині. В обвинувальному акті щодо нього не йдеться про пов’язаність інкримінованого йому злочину з домашнім насильством, в тому числі не вказано на вчинення злочину, пов’язаного з домашнім насильством, як на обставину, яка обтяжує покарання.
Щодо моменту закінчення ознайомлення з матеріалами досудового розслідуваня  у разі відсутності у відповідному протоколі інформації про загальний обсяг цих матеріалів
Суд: Касаційний кримінальний суд

Якщо протокол про надання доступу до матеріалів досудового розслідування не містить інформації про загальний обсяг матеріалів досудового розслідування і сторона обвинувачення на клопотання сторони захисту не повідомляє про наявність будь-яких інших доказів у провадженні, ознайомлення з матеріалами досудового розслідування вважається закінченим у день ознайомлення з тим обсягом матеріалів досудового розслідування, які сторона обвинувачення фактично надала стороні захисту. Після цього зупинений строк досудового розслідування продовжує спливати
Обмеження щодо можливості апеляційного оскарження окремих рішень суду першої інстанції (ч. 2 ст. 394 КПК). Безпідставність відмови суду у відкритті апеляційного провадження за скаргою засудженого на вирок місцевого суду
Суд: Касаційний кримінальний суд

Верховний Суд не погодився з указаним висновком апеляційного суду, адже він суперечить точному змісту законодавчих приписів. Зокрема, застосувавши положення КПК, які регламентують особливості апеляційного оскарження окремих судових рішень (ч. 2 ст. 394 КПК), апеляційний суд не врахував, що такі особливості не стосуються можливості оскарження в апеляційному порядку вироку з інших підстав, не вказаних у цій статті, у тому числі з підстави невідповідності призначеного покарання тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та особі засудженого. Отже суд апеляційної інстанції, приймаючи рішення про відмову у відкритті провадження за апеляційною скаргою засудженого на вирок районного суду щодо нього, порушив вимоги кримінального процесуального закону.
Щодо правових наслідків початку проведення  обшуку якщо на час проникнення до приміщення у суді не завершено розгляд клопотання про надання дозволу на проведення цієї слідчої дії
Суд: Касаційний кримінальний суд

З урахуванням вимог ч. 1 ст. 233 КПК, дані протоколу обшуку житла, проникнення до якого органом досудового розслідування відбулося, коли розгляд клопотання прокурора про надання дозволу на проведення цієї слідчої дії ще тривав у суді, є недопустимими доказами.
Щодо обставин які необхідно дослідити для вирішення питання щодо провокації
Суд: Касаційний кримінальний суд

Від відповіді на питання, чи була пропозиція неправомірної вигоди з боку засудженого неспровокованою або ця пропозиція була результатом вимоги з боку працівників поліції, у вирішальному ступені залежить остаточний висновок про винуватість засудженого. Вирішення питання щодо провокації з боку правоохоронних органів вимагає дослідження широкого кола обставин, для доведення та спростування яких сторони мають отримати якнайширші можливості
Щодо використання у виділеному кримінальному провадженні  доказів, здобутих в результаті НСРД у первинному кримінальному провадженні
Суд: Касаційний кримінальний суд

Використання у виділеному кримінальному провадженні доказів, здобутих у результаті НСРД у первинному кримінальному провадженні, не потребує ухвалення слідчим суддею рішення в порядку ст. 257 "Використання результатів негласних слідчих (розшукових) дій в інших цілях або передання інформації" КПК