Realia in Literary Translation: A quantitative and qualitative study of Russian realia in Norwegian and English translations
Journal: Duo Research Archive (University of Oslo)
Year: 2019

Lawrence Venuti introduserte begrepene “hjemliggjøring” og “fremmedgjøring” for å skille mellom to hovedtyper av oversettelsesstrategier. Mens “fremmedgjøring” innebærer en anerkjennelse av kildespråket og kildekulturens særegenheter, anser han “hjemliggjøring” som en form for “etnosentrisk vold” hvor de samme særegenhetene utviskes.\n\nHvordan bruker engelske og norske oversettere disse strategiene i dag? Er det noen forskjell mellom dem i hvor mye de er villige til å “hjemliggjøre”?\n\nKulturs