yttr · H905TU3y · 2022-04-28 00:00:00 — Uppdraget har förlängts , slutligen t.o.m. . Regeringen pekar också på att uppdrogs att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser . För att tillgodose behovet av samhällsviktigt flyg beslutade regeringen att förlänga uppdraget om införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa regionala flygplatser med uppdrag till att upphandla flygtrafik på dessa linjer t.o.m. . Regeringen beslutade därefter att förlänga uppdraget ytterligare t.o.m. . Efter förslag från regeringen fattade beslut dels om kreditgarantier, dels om att stöd genom statlig medfinansiering tillfälligt bör lämnas till verksamheten för samordning av ankomst- och avgångstider (slots) för flygplatser i till följd av pandemin. När det gäller arbetet på EU-nivå lyfter regeringen särskilt fram att rådet och förhandlat med målet att nå en överenskommelse gällande omarbetningen av det gemensamma europeiska luftrummet. Vidare pekar regeringen på att det regleras grundläggande lufttrafikrättigheter inom handels- och samarbetsavtalet mellan och med anledning av landets utträde. Regeringen framhåller också att har ingått ett samförståndsavtal med om ytterligare trafikrättigheter för frakt som innebär att lufttransportföretag från får rätt att landa i för att utföra reguljära och icke reguljära lufttransporttjänster med gods mellan punkter i och punkter utanför EU som en del i en transport som börjar eller slutar i . Regeringen tillägger att motsvarande rättighet ges till EU-lufttrafikföretag i förhållande till . När det gäller miljö- och klimatarbetet nämner regeringen att presenterade ett förslag till ny förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart, vilket innebär att krav ställs på inblandning av hållbara flygbränslen i fossilt jetbränsle. Förslaget började behandlas i rådet och trepartsförhandlingar förväntas inledas . Vidare har efter förslag från regeringen beslutat att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl, vilket gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Därtill framhåller regeringen att den beslutade om ändring av förordningen om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Regeringen pekar också på att en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor, remitterades . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller ett tillkännagivande som behandlar lastbilars längd och vikt. I tillkännagivandet framförs att regeringen skyndsamt behöver utarbeta nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det behövs enligt tillkännagivandet också en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen beslutade om propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer. har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att införa en ny bärighetsklass i lagen om vägtrafikdefinitioner. Regeringen återger att den beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen och vägmärkesförordningen. Ändringarna trädde i kraft och de första statliga BK4-vägarna öppnades för trafik . Regeringen uppger att ambition är att det statliga vägnätet som har bärighetsklass BK4 ska utvecklas från nuvarande till att av vägnätet ska vara upplåtet för BK4 vid slutet av 2025. Regeringen tillägger att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna trädde i kraft och bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker samt konstruktioner. Därutöver anger regeringen att fick i uppdrag att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. bereds förslag till ändringar i dels trafikförordningen, dels vägmärkesförordningen för att möjliggöra att på vissa utpekade vägar föra fordonståg som är . Regeringen anger att den avser att hantera frågan vidare . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen påminner inledningsvis om att den beslutade att begränsa det uppdrag som hade getts till den statliga samordnaren för , till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Övriga delar av uppdraget upphörde. Den statliga samordnaren redovisade rapporten flyg och bostäder, vilken remissbehandlades. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. Vidare pekar regeringen på att inrättades för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken, liksom tillgången till andra flygplatser i . arbete är avslutat . Regeringen lyfter fram att förutsättningarna för flyget har förändrats påtagligt , framför allt med anledning av pandemin och eftersom flygandet minskade även före pandemin. I sammanhanget lyfter regeringen fram att har konstaterat att det inte finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av en rullbana på . Regeringen framhåller också att redovisat en konsekvensanalys avseende den fortsatta driften av , som innehåller bedömningen att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Därefter uppdrog regeringen åt en s.k. bokstavsutredare att ta fram underlag inför en avveckling av driften av och verksamheterna vid . Arbetet redovisades i promemorian – underlag för avveckling av drift och verksamhet. Regeringen framhåller att promemorian remissbehandlades som Swedavia AB:s sammanfattning av konsekvensanalysen avseende den fortsatta driften av . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att värna de regionala flygplatserna i sin aviserade flygstrategi. Regeringen framhåller att den beslutade om en nationell flygstrategi där man bl.a. understryker betydelsen av de regionala icke-statliga flygplatserna i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I budgetpropositionen (utg.omr. 22) angav regeringen att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. motsatte sig regeringens bedömning, varpå i riksdagsskrivelse 2017/18:104 återigen riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Regeringen uppmärksammar att antog omarbetade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär bl.a. att driftsstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . Enligt regeringen ska de nya reglerna genomföras i för att skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen hänvisar även till interna arbete med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna som ska tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser i enlighet med den nationella flygstrategin 2018. På grund av pandemin uppger regeringen att arbetet tillfälligt har nedprioriterats eftersom mer akuta åtgärder för flygplatserna har behövts. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftsstöd om till regionala flygplatser. uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. då pandemin visat på ett behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård. Uppdraget har förlängts . Regeringen uppdrog vidare åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser . Regeringen anger att översynen kommer att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Enligt regeringen omfattar översynen de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2016/17:185 finns ett tillkännagivande om att en luftstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Se ovanstående redovisning av tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandet. När det gäller väg- och fordonsfrågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:238, där uppmanar regeringen att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandet om lastbilars längd och vikt (rskr. 2014/15:206) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandet. En strategi för luftfarten och regionala flygplatser Riksdagsskrivelse 2017/18:104 innehåller två tillkännagivanden om luftfartsfrågor, ett där anför att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram , och ett om regionala flygplatser och behovet av en nationell flygstrategi. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och regionala flygplatser (rskr. 2014/15:144 och 2016/17:101) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandena. Ett gemensamt europeiskt luftrum I riksdagsskrivelse 2017/18:198 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera arbetet med EU-initiativet om ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Regeringen redovisar att regeringens flygstrategi anger att ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Enligt regeringen är ett fullt genomförande av SES är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten, liksom för att möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Regeringen konstaterar att i jämförelse med andra EU-medlemsstater i hög grad uppnår målen på EU-nivå. I sammanhanget uppger regeringen att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock, vilket erbjuder integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna, som ett led i att uppfylla de europeiska målen. Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet, och tillsammans med , , och , erbjuds fri ruttplanering för att möjliggöra kortast möjliga flygväg mellan två orter. Regeringen framhåller att , inför den tredje referensperioden för prestationer och avgiftssättning 2020–2024, fattade beslut om genomföranderegler. På grund av pandemin fastställdes aldrig prestationsplanen. Kommissionen beslutade i stället att särskilda regler ska gälla för prestationssystemen . Medlemsstaterna presenterade sina reviderade förslag till prestationsplaner utifrån de särskilda reglerna. Regeringen förklarar att ärendet bedöms kunna slutbehandlas efter det att kommissionen har godkänt förslag till reviderad prestationsplan. Kommissionen har meddelat sin avsikt att besluta om godkännande av medlemsstaternas prestationsplaner . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2017/18:324 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Regeringen påminner om att en särskild utredare gavs i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg. Utredaren överlämnade slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Regeringen framhåller även att det pågår intensiva internationella processer inom både UNECE och EU gällande strategiska överväganden för införandet av automatiserad körning. I sammanhanget lyfter regeringen fram att har antagit dels en strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet, dels en gemensam strategi för smart och hållbar mobilitet. Vidare anger regeringen att en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inrättades . Detta arbete inbegriper automatiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Därutöver tillägger regeringen att en s.k. bokstavsutredare gavs i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor, dels om ansvarsfördelning vid automatiserad körning av vägfordon, dels om främjandet av ökad användning av geostaket. Bokstavsutredaren redovisade uppdraget i promemorian Ansvarsfrågan vid automatiserad körning samt nya regler i syfte att främja en ökad användning av geostaket, vilken senare har remissbehandlats. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Fördjupad översyn av förarutbildningen I riksdagsskrivelse 2018/19:165 finns ett tillkännagivande om dels behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Regeringen framhåller att och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förarutbildningen och överlämnat en rapport med förslag om ett nytt förarutbildningssystem för personbil. Regeringen tillägger att utvärderade begränsningen för handledare att handleda fler än 15 elever . Slutsatsen var att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Regeringen uppdrog åt Transportstyrelsen att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet, där det ingick att överväga ytterligare begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan ha samt införande av en begränsning att endast eller en godkänd trafikskolas fordon får användas vid prov. Uppdraget redovisades i rapporten att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Regeringen beslutade en ändring i körkortsförordningen som innebär att vid körprov för körkortsbehörighet B får endast fordon användas som ägs eller innehas av , en trafikskola med tillstånd eller en gymnasieskola. Regeringen tillägger att den beslutade en ändring i vägtrafikdataförordningen som innebär ett krav på registrering av den elev som ett handledarskap avser, vilket har möjliggjort för Transportstyrelsen att begränsa antalet elever som en handledare kan ha till fem stycken. Förordningsändringarna trädde i kraft . Regeringen beslutade om lagrådsremissen Åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet på transportområdet. Regeringen avser att överlämna en proposition till . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:176 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar. Regeringen redovisar att den uppdrog åt att kartlägga hur verkets och kommunernas samarbete ser ut vad gäller roll i samhällsplaneringen och kopplingen till de kommunala planeringsprocesserna enligt , med ett särskilt fokus på kopplingen mellan planeringen av infrastrukturprojekt och bostadsbyggande. I redovisningen av uppdraget identifierades ett antal förbättringsförslag, vilka verket arbetar vidare med. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande målsättningarna med planeringen samt att roller och ansvar är väl definierade. I propositionen aviserar regeringen vidare att frågan om en mer samordnad bebyggelse-, trafik- och transportinfrastrukturplanering ska analyseras vidare. Regeringen lyfter också fram att publicerat en ny nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter, som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. Regeringen uppdrog också åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för en ny planperiod. I uppdraget betonar regeringen bl.a. att den nationella infrastrukturplaneringen bör samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen i stort, vilket innebär att ska beskriva samordningen med annan fysisk planering på lokal och regional nivå. Inriktningsunderlaget redovisades och utgjorde underlag för propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151), vilken regeringen beslutade om . Regeringen anför i propositionen att i samhällsplaneringen ska säkra att den statliga transportinfrastrukturen utformas så att den möjliggör en samverkan med övrig infrastruktur och främjar ett effektivt nyttjande av alla trafikslag. Regeringen gav senare i uppdrag att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen, där det anges att regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) ska utgöra utgångspunkten för arbetet. Därutöver uppdrog regeringen åt Statskontoret att utvärdera förhandlingsuppdrag som metod att lösa stora samhällsutmaningar som kräver att statlig transportinfrastrukturplanering samordnas med lokal och regional samhällsplanering. Uppdraget ska redovisas . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:258 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta att prioritera arbetet med att främja vattenvägarna och underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter. Regeringen påminner om att överlämnade ett regeringsuppdrag i rapporten för inrikes sjöfart och närsjöfart – 62 åtgärder för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart 2019. Femton av förslagen rör inlandssjöfart. Regeringen uppger att Transportstyrelsen, och arbetar med att genomföra förslagen. och utreder dessutom vilka åtgärder som krävs för att göra de nya områdena för inre vattenvägar farbara för inlandssjöfart. Regeringen framhåller även att Transportstyrelsen tidigare pekat ut ytterligare ett antal inre vattenvägar i och informerat om dessa. I sammanhanget uppger regeringen att antog en delegerad akt med reviderade bilagor till direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, där de nya utpekade inre vattenvägarna återfinns, vilket innebär att fartyg som är certifierade nu har fler inre vattenvägar i att segla på. Regeringen uppger även att 2019 utsåg en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart inom ramen för den nationella godstransportstrategin. Samordnarens uppdrag löper . Vidare framhåller regeringen att redovisade rapporten hamnar som tagits fram inom ramen för den nationella samordnarens arbete, vars fokus är hamnars utveckling för att öka omställningen till fossilfrihet hos sjöfartssektorn samt hur hamnars avgiftsuttag påverkar konkurrenskraften för sjöfarten. Regeringen lyfter också fram att gavs i uppdrag att bl.a. föra en dialog med Hamnar och med målsättningen att få till stånd en likvärdig tillämpning av hamn- och farledsavgifterna när det gäller miljö- och klimatstyrningsincitamenten. Slutligen påminner regeringen om att den i budgetpropositionen föreslog en förlängning av möjligheten att ansöka om s.k. ekobonus . Efter regeringens förslag avsatte för detta ändamål . Regeringen tillägger att det i budgetpropositionen föreslogs en förlängd och breddad ekobonus om totalt –2024, vilket bl.a. skulle riktas till sjötransporter i syfte att påskynda effektiviseringen vid omlastning av gods och stimulera till nya transportlösningar. avsatte för detta ändamål . Regeringen anger att den avser att återkomma till . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:259 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Regeringen uppger att frågan hanteras av Transportstyrelsen på föreskriftsnivå. Därtill anger regeringen att Transportstyrelsen gavs i uppdrag att utreda och, om lämpligt, föreslå författningsförslag så att manipulering av mätarställningar kriminaliseras. Inom ramen för uppdraget ska Transportstyrelsen också genomföra åtgärder så att ett fordons vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterad vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Uppdraget ska redovisas . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:277 finns ett tillkännagivande om tillämpningen av fyrstegsprincipen. Regeringen redovisar att har genomfört ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommendationer i granskningsrapporten inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30). Vidare har regeringen i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) och åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av den befintliga infrastrukturen (steg 2). Regeringen anger också att den uppdrog åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för en ny planperiod. Uppdraget omfattar att ta fram scenarion baserade på antaganden om bl.a. steg 1-åtgärder, där regeringen understryker att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva steg 1-åtgärder och steg 2-åtgärder. Regeringen uppger att redovisade inriktningsunderlaget och att det utgjorde underlag för infrastrukturpropositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) som överlämnades till . Regeringen framhåller att propositionen anger att fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och att den är en viktig utgångspunkt för förslagen till ekonomiska ramar och deras fördelning. I propositionen görs även förtydliganden om fyrstegsprincipen, exempelvis att statliga åtgärder enligt principens första steg huvudsakligen är åtgärder som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, såsom ekonomiska och administrativa styrmedel. Andra s.k. steg 1- och steg 2-åtgärder kan inrymmas i infrastrukturplaneringen. Därtill anger regeringen att uppdrogs att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033.