yttr · H905TU3y · 2022-04-28 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder uppmanade övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som har riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet anser att regeringens redogörelse i allt väsentligt är korrekt och att den ger en rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet konstaterar dock liksom föregående år att det finns ett flertal tillkännagivanden som har beretts och anser därför att det är mycket angeläget att regeringen agerar snabbare och respekterar de majoritetsbeslut som har fattat i dessa frågor. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas beslut och beredningsläget för sammanlagt 37 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Av dessa har 11 skrivelser slutbehandlats , medan 26 skrivelser bereds vidare. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas nio tillkännagivanden som slutbehandlade. Nedan följer en redovisning över det arbete som regeringen har utfört med anledning av tillkännagivandena. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade Särskilt om sjöfartsledernas miljöstyrande effekt Tillstånd för virkesupplag på allmän väg Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis I riksdagsskrivelse 2014/15:194 finns ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att införa förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter. Regeringen påminner om att den beslutade om en ändring i förordningen om användning av vattenskoter, vilket innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . Vidare beskriver regeringen arbetet med att ta fram ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter. Regeringen beslutade om propositionen Förarbevis för vattenskoter (prop. 2020/21:190), som bl.a. innehåller en ny lag om förarbevis för vattenskoter. Regeringen biföll sedermera regeringens förslag och lagarna träder i kraft . Regeringen konstaterar därmed sammanfattningsvis att tillkännagivandet är slutbehandlat. Riksdagsskrivelse 2016/17:220 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som t.ex. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Regeringen framhåller att det genom förslag i budgetpropositionen (utg.omr. 24) gjordes en satsning på forskning om och utveckling av biobränsle för flyg. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökades med , och för att stödja utvecklingen av biobränsle till flyg. Regeringen anger att den uppdrog åt en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan samt att vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av hållbara biobränslen bör utformas. Utredaren skulle vidare bedöma dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft, med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11). Regeringen föreslog senare propositionen Reduktionsplikt för flygfotogen (prop. 2020/21:135). antog regeringens lagförslag, vilket införde en reduktionsplikt på flygfotogen fr.o.m. . Vidare återger regeringen att Transportstyrelsen uppdrogs att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle. Därtill uppdrog regeringen i regleringsbrevet för att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den av staten upphandlade flygtrafiken kan bidra till målsättningen att minska flygets klimatpåverkan samt tillgänglighet i hela landet, vilken redovisades . Därefter beslutade regeringen om propositionen Miljöstyrande start- och landningsavgifter (prop. 2020/21:154), där regeringen föreslogs få meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. beslutade i enlighet med regeringens förslag och lagändringen trädde i kraft . Därutöver beslutade regeringen om en ändring av förordningen om flygplatsavgifter som innebär att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Förordningen trädde i kraft och bestämmelserna om differentierade flygplatsavgifter tillämpades första gången vid beslut om 2022 års avgifter. Slutligen anger regeringen att en promemoria remitterades , med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor. Regeringen konstaterar att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. verksamhetsform och finansiering och särskilt om sjöfartsledernas miljöstyrande effekt Riksdagsskrivelse 2019/20:218 innehåller två tillkännagivanden om sjöfartsfrågor. I det första tillkännagivandet uppmanar regeringen att utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över miljödifferentieringen av farledsavgifterna för att säkerställa att utformningen av dessa skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna sjöfarten som transportslag. När det gäller tillkännagivandet om verksamhets- och finansieringsform anger regeringen att Statskontoret gavs i uppdrag att, med stöd av , utvärdera verksamhets- och finansieringsform och lämna förslag på hur verksamhet kan organiseras och finansieras för att mer ändamålsenligt styra mot en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vidare framhåller regeringen att den i budgetpropositionen angav att den ser behov av ett mer ändamålsenligt avgiftssystem som stärker sjöfartens konkurrenskraft och har bättre förutsättningar att styra mot fossilfrihet. I regleringsbrevet för för angav regeringen att som restriktion för höjningar av farledsavgifterna gäller för att avgiftstarifferna får öka med högst konsumentprisindex med skatt samt att medel som används till miljöincitament inte omfattas av restriktionen. Enligt regeringen medger detta utrymme för att öka miljöincitamentet i farledsavgiften i syfte att åstadkomma ytterligare klimatåtgärder, vilket genomförde vid den senaste avgiftshöjningen som trädde i kraft . Regeringen konstaterar att tillkännagivandena är slutbehandlade. Tillstånd för virkesupplag på allmän väg Riksdagsskrivelse 2019/20:223 innehåller totalt tre tillkännagivanden. I ett av dessa anför att regeringen bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg. Regeringen framhåller att har genomfört förändringar i den operativa hanteringen av tillstånden för virkesupplag så att tillstånd som meddelas gäller över . Regeringen meddelar vidare att den genom beslut om ändring av vägförordningen tagit bort möjligheterna för den statliga väghållaren att fr.o.m. ta ut avgifter för tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle utmed allmän väg. Regeringen konstaterar sammantaget att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis, möjlighet till distansutbildning och Transportstyrelsens handläggningstid Riksdagsskrivelse 2020/21:161 innehåller totalt tre tillkännagivanden. I det första tillkännagivandet uppmanar regeringen att skyndsamt se till att en möjlighet införs att förlänga giltighetstiden för yrkeskompetensbevis och undantaget för utgångna yrkeskompetensbevis fram till utgången av 2021. I det andra tillkännagivandet hänvisas till vad utskottet anfört om utökade möjligheter till distansutbildning. I det tredje tillkännagivandet hänvisas till vad utskottet anfört om skyndsam hantering av ansökningar om att bedriva verksamhet som utbildningsanordnare. Regeringen hänvisar till att den i propositionen Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis (prop. 2020/21:195) föreslog en ändring som möjliggjorde en förlängning av giltighetstiden för yrkesförarkompetensbevis från och med det datum då bevisen går ut. I fråga om tillkännagivandet om möjlighet till distansutbildning hänvisar regeringen till att den beslutade en ändring i förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens som tillfälligt utökade möjligheten till distansutbildning vid fortbildning. Relaterat till tillkännagivandet om Transportstyrelsens handläggningstid uppger regeringen att den har inhämtat information från Transportstyrelsen om hur myndigheten handlägger denna typ av ärenden. Regeringen förklarar att ett komplett ärende tar ca 1–att handlägga och att ca 4 av 5 ansökningar behöver kompletteras på grund av ofullständiga utbildningsplaner. Regeringen anger också att Transportstyrelsen arbetar med informationsinsatser, dialog och e-tjänster för att minska handläggningstiden, liksom att det planerades att en uppdatering av det digitala utbildningsplansstödet skulle tas i drift, vilket kan minska mängden kompletteringar och därmed även handläggningstiden. I propositionen Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis (prop. 2020/21:195) redogör regeringen för de nämnda uppgifterna och anför att den anser att de åtgärder som Transportstyrelsen vidtar för att skynda på hanteringen av ansökningar är tillräckliga och att ingen ytterligare åtgärd krävs. Regeringen konstaterar att tillkännagivandena är slutbehandlade. Riksdagsskrivelse 2020/21:409 innehåller totalt tre tillkännagivanden som handlar om framtidens infrastruktur. I ett av dessa anges att anslagskredit bör höjas till för både vidmakthållande och utveckling av statens infrastruktur. Regeringen uppger att den maximala kreditnivån för enskilda ramanslag regleras i 8 § budgetlagen. Vidare anger regeringen att frågan om nivåerna på anslagskredit analyserades i samband med beredningen av regleringsbrevet för . Regeringens beslut om regleringsbrevet för fattades . Av beslutet framgår att anslagskrediten för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastrukturhar höjts till för . Regeringen konstaterar att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivanden under fortsatt beredning Regeringen uppger att 31 tillkännagivanden inom trafikutskottets beredningsområde är under fortsatt beredning. Nedan följer en redovisning av det arbete som regeringen har utfört med anledning av dessa tillkännagivanden och i förekommande fall en redovisning av den fortsatta beredningsprocessen. Tillkännagivanden som redovisas vara under beredning Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur En strategi för luftfarten Lastbilars och bussars längd och vikt En strategi för luftfarten En strategi för luftfarten Ett gemensamt europeiskt luftrum Fördjupad översyn av förarutbildningen Framtiden för och flygplats Omfattning av lagen om förarbevis för vattenskoter Särskilt om anskaffning av isbrytare Det nationella basutbudet av flygplatser Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar äldsta tillkännagivande som fortfarande bereds finns i riksdagsskrivelse 2004/05:178 och rör sjösäkerhet. I tillkännagivandet framförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för obligatorisk utbildning och förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar. Regeringen påminner inledningsvis om att frågan om kompetensbevis och hastighetsbegränsningar för fritidsbåtar behandlades i propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160). Regeringen hänvisar till att en departementspromemoria om behörighetsbevis för fritidsbåtar och fritidsskepp utarbetades och remitterades . Vidare uppger regeringen att Havs- och vattenmyndighetens redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga olägenheter från vattenskotrar och andra mindre motordrivna farkoster och om att analysera behovet av särskild reglering för sådana farkoster lämnades . Därtill anger regeringen att den respektive 2018 remitterade dels en promemoria med förslag om obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter, dels en promemoria med förslag om åldersgräns för att få framföra vattenskoter. beslutade regeringen om en ändring i förordningen om användning av vattenskoter som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt , och beslutade regeringen om propositionen Förarbevis för vattenskoter (prop. 2020/21:190), där en ny lag om förarbevis för vattenskoter föreslås. antog de föreslagna lagarna . Lagarna innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har ett förarbevis samt att förarbevis får utfärdas till den som har fyllt och genomgått föreskriven utbildning med godkänt resultat. Lagarna träder i kraft . Regeringen avser att fortsätta analysera frågan om förarbevis för andra typer av fritidsbåtar eftersom flera remissinstanser förordar detta. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2012/13:259 finns ett tillkännagivande om luftfartsfrågor. I skrivelsen tillkännages att den lokala flygtrafikledningen på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . Regeringen hänvisar till beslut om ändring i luftfartslagen som innebar att flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten återreglerades. I betänkandet som låg till grund för riksdagsskrivelsen angavs att regeringen förväntades åtgärda tillkännagivandet genom en ändring i luftfartsförordningen. Regeringen redovisar att det som kvarstår är ändringar i luftfartsförordningen för att hantera s.k. samfällda terminalområden. remitterades ett förslag till en sådan ändring som ett utkast till lagrådsremiss med ändringar i luftfartslagen. I sammanhanget anför regeringen att förslaget till förordningsändringar fick kritik av remissinstanserna och att det därav inte var möjligt att besluta om förordningsändringarna. Regeringen lyfter fram att redovisade uppdraget om en förstudie för ny utformning av luftrummet, benämnt Luftrum 2040. Mot bakgrund av eventuell inverkan av de kommande förslagen i rapporten inväntades rapporteringen av förstudien innan arbetet med förordningsändringen fortsatte. Regeringen uppger att nästa steg i beredningen bedöms vara att ta fram en lämplig utformning av förordningsändringen och en konsekvensanalys av ändringen, liksom att förslaget behöver remissbehandlas. Regeringen anger att inriktningen är att ett förslag till en förordningsändring ska tas fram. Slutligen uppger regeringen att Transportstyrelsen har följt upp ett tidigare beslut om tilldelning av luftrum i flygplatsers närhet och att det därvid framkommit att det finns behov av att tydliggöra vad som ska gälla för de flygplatser som har s.k. samfällda terminalområden. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns förutsättningar för att bereda ett ställningstagande till hur denna fråga ska hanteras i förhållande till konkurrensutsättningen, men att ytterligare underlag från myndigheten kan behövas. Regeringen arbetar med att ta fram ett sådant uppdrag till Transportstyrelsen. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på i takt med att underhållskontrakten löper ut. Regeringen redovisar att frågan om underhåll av järnvägens infrastruktur behandlades av utredningen om järnvägens organisation genom delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42). Regeringen framhåller att fick i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning av järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget i en delrapport och i en slutrapport . Utöver förslag på möjliga åtgärder för att driva och underhålla det statliga järnvägsnätet i egen regi, innehöll slutrapporten även förslag på vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . Regeringen gav återigen i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. I slutrapporten konstaterar att man har uppfyllt uppdraget vad gäller att vidta åtgärder för att i egen regi genomföra leveransuppföljningar och att rekryteringsinsatser fortgår i fråga om underhållsbesiktningar. framhöll att pågående utvecklingsarbete avseende tillgångsstrategi och en uppkopplad anläggning kommer att medföra att behoven av underhållsbesiktning kommer att minska och vara utformad samt bedrivas i en annan form, liksom att den underhållsbesiktningen fortsättningsvis ska utföras av entreprenörer i en övergångsperiod. Vidare gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras. Regeringen beslutade och 2019 om två tilläggsdirektiv till utredaren för att analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar för basunderhåll och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrens och aktörers vilja att etablera sig på marknaden. Utredaren ska vidare analysera om och, i så fall, hur en överföring kan ske samt beskriva vilka funktioner, till vilken volym och var det är geografiskt ändamålsenligt att bedriver basunderhåll i egen regi. Uppdraget redovisades i betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18) . Slutligen uppger regeringen att gavs i uppdrag att redovisa dels vilka kostnader som bedöms uppstå till följd av ett eventuellt genomförande av visst underhåll i egen regi, dels vilka konsekvenser detta bedöms medföra för övrig verksamhet. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2014/15:144 finns ett tillkännagivande om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen redogjorde i skrivelse 2016/17:75 för att regeringen antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem och därmed gjorde bedömningen att tillkännagivandet var slutbehandlat. framförde dock att regeringens bedömning var otillfredsställande (yttr. 2016/17:TU4y). riktade sedermera i riksdagsskrivelse 2016/17:185 ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Regeringen lämnade därefter i budgetpropositionen (utg.omr. 22) en närmare redogörelse för flygstrategin och konstaterade att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. I budgetberedningen motsatte sig trafikutskottet regeringens bedömning, varpå beslutade om ett nytt likalydande tillkännagivande (rskr. 2017/18:104). Regeringen informerar om att infrastrukturministern höll ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Regeringen tillsatte en utredning om styrmedel för att främja användningen av biobränsle för flyget. påbörjades även ett arbete med den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen pekar också på att uppdrogs att genomföra en fördjupad studie om utformningen av det svenska luftrummet, benämnt Luftrum 2040. redovisade uppdraget i rapporten studie avseende utformning av det svenska luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg. Där ingick också uppdrag om att myndigheten ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att internationell bunkring vid svenska flygplatser i möjligaste mån med förnybara drivmedel. I sammanhanget lyfter regeringen fram att i regleringsbrevet för uppdrogs att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg och uppdraget vidgades till att omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare, vilket redovisades . Vidare fortsatte regeringen att bedriva arbetet med luftfartspolitiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. I sammanhanget framhåller regeringen att arbete är avslutat (ytterligare information om hanteringen av arbete finns under rubriken flygplats som behandlar riksdagsskrivelse 2015/16:226). På internationell nivå framhåller regeringen att generalförsamlingen för Internationella civila luftfartsorganisationen () ägde rum . Regeringen beskriver att var mycket aktivt i både förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins prioriteringar. ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. påverkades luftfarten av covid-19-pandemin. Regeringen vidtog en rad stödåtgärder för flygbranschen, såsom statliga kreditgarantier för svenska flygföretag, kapitaltillskott till och , tillskott till , extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa regionala flygplatser. har efter förslag från regeringen även avsatt för att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin. Därtill uppdrogs att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. . När det gäller arbetet på EU-nivå framhåller regeringen att olika åtgärder beslutades för att förhindra att flygbolagen förlorar oanvända start- och landningstider. Utöver detta präglades EU-arbetet av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU samt det gemensamma europeiska luftrummet som presenterades . Regeringen informerar vidare om att Infrastrukturdepartementet mottog redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter. Trafikanalys redovisade uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja. Därtill redovisade Trafikanalys ett kunskapsunderlag om eldrivna flygplan. såg regeringen ett behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behovet av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. .