yttr · H905FiU2y · 2022-03-22 00:00:00 — Det klargörs också att i skälig utsträckning ska få göra finansiella avsättningar i enlighet med ECB:s redovisningsriktlinje. Enligt förslaget är det riksbanksfullmäktige i stället för som beslutar om vinstdisposition. ska dock godkänna fullmäktiges beslut och får vägra att godkänna beslutet endast om det strider mot riksbankslagens bestämmelser om budget och redovisning. Detta innebär som nämndes inledningsvis i utskottets ställningstagande en viss överföring av finansmakt till . Syftet med förändringen är att ytterligare tydliggöra finansiella oberoende gentemot . I samma syfte lagregleras hur ska disponera sin vinst. Innebörden i lagförslaget är att ska dela ut den vinst till staten som, efter finansiella avsättningar, överskrider den realvärdesäkrade målnivån för det egna kapitalet. Det kan jämföras med nuvarande riktlinjer för vinstutdelning där av de fem senaste årens genomsnittsresultat före bokslutsdispositioner delas ut till staten. Utskottet bedömer att utdelningen till staten därmed sannolikt kommer att variera mer mellan åren än med nuvarande ordning. Med förslaget regleras också målnivån för eget kapital i lag. Utskottet vill liksom regeringen understryka att utgångspunkten för det egna kapitalets storlek är att ska vara finansiellt oberoende. måste konsekvenserna av en eventuell överfinansiering, dvs. ett omotiverat stort eget kapital som riskerar att tränga ut andra offentliga finansieringsbehov, ställas mot konsekvenserna av underfinansiering, som kan leda till behov av återkapitalisering och därmed i förlängningen riskera det finansiella oberoendet. Utskottet delar regeringens bedömning att i realvärdesäkrat värde utgör en lämplig målnivå för det egna kapitalet. Med den målnivån finns också utrymme för ytterligare minskning av kontantanvändningen utan att förmåga till självfinansiering bör riskeras. vill utskottet, liksom regeringen, även peka på att vid behov har möjligheten att göra en framställning till om att målnivån för eget kapital bör höjas. I förslaget till ny riksbankslag finns en övergångsbestämmelse som säger att bestämmelserna om bl.a. årsredovisning och disposition av resultat ska tillämpas första gången för det räkenskapsår som börjar . För ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. Det sistnämnda kan förtydligas genom ett tillägg i den aktuella övergångs-bestämmelsen. innehar och förvaltar tillgångar av ett mycket stort värde, vilket är en konsekvens av bankens uppgifter och finansiella oberoende. Att bör vara självständig i fråga om tillgångsförvaltningen utesluter inte att generella principer för denna förvaltning tas in i lag. Med tanke på tillgångsförvaltningens stora vikt välkomnar utskottet att det i förslaget till ny riksbankslag föreslås övergripande bestämmelser om målen och principerna för tillgångsförvaltningen inklusive valutareserven. Det är bra att särskild vikt enligt förslaget ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas, dock utan att det görs avkall på målen för tillgångsförvaltningen eller principerna om hänsyn till uppgifter och förvaltning till låg risk. Utländsk valuta och valutareserven Utskottet noterar att genom förslaget ges rätt i lag att besluta om att staten ska ta upp lån till valutareserven dels i form av förtida upplåning (10 kap. 2 §), dels i form av återställning om valutareserven har använts för åtgärder som värnar den finansiella stabiliteten (10 kap. 3 §). fattar beslut om ett bemyndigande om att ta upp lån till valutareserven. Förslaget innebär som utskottet tidigare konstaterat i viss mån en överföring av finansmakt till . Det ger också lånerätt en särställning i förhållande till statens andra upplåningsändamål. Utskottet vill därför i sammanhanget särskilt framhålla betydelsen av att det införs ett uttryckligt krav på att beakta proportionalitetsprincipen (1 kap. 8 §) och en skyldighet att informera finansutskottet om de synnerliga skälen för en tillfälligt obegränsad upplåning (10 kap. 2 §). har gett uttryck för farhågor kopplade till begränsningen av rätten till återställning av valutareserven till situationer när den tagits i anspråk för åtgärder för att värna den finansiella stabiliteten. Med anledning av detta vill utskottet framhålla att om valutareserven har tagits i anspråk i penningpolitiskt syfte och det skulle uppstå ett behov av förstärkt beredskap för likviditetsstöd i utländsk valuta kan nyttja möjligheten till förtida upplåning för att förstärka valutareserven. Den möjligheten är vidare obegränsad i så måtto att det inte finns några angivna begränsningar i de fall upplåningen sker med åberopande av synnerliga skäl. Slutligen noterar utskottet att det behövs en ändring i 10 kap. 6 § av redaktionell karaktär, genom att orden ”avtal om” i första stycket flyttas ned till inledningen av punkt 1. Med förslaget tydliggörs ställning som en oberoende centralbank och bankens finansiella oberoende stärks. Med ett stort mått av oberoende är det enligt utskottet särskilt viktigt att verksamhet granskas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Eftersom mål, uppgifter och befogenheter i den nya riksbankslagen anges tydligare än i gällande rätt förbättras också förutsättningarna för den demokratiska granskningen av verksamheten. Genom den föreslagna ändringen i riksdagsordningen förtydligas att finansutskottet ansvarar för att följa upp och utvärdera hela verksamhet, och att granskningen bör avse måluppfyllelse och effektivitet. Utskottet delar regeringens bedömning att granskningen för olika verksamhetsområden kan se olika ut och behöva förändras . Hur granskningen ska genomföras bör därför som regeringen anför vara en uppgift för finansutskottet att bedöma. Regeringen anser att finansutskottet bör ges utökade resurser för sitt granskningsuppdrag och hänvisar till att bedömt att utskottets resurser bör ökas med . Som regeringen konstaterar är det riksdagsstyrelsen som bedömer hur stora anslag som krävs för . Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs utökade resurser för att finansutskottet ska kunna förstärka granskningen av verksamhet i enlighet med förslagen i propositionen. När det gäller hur stort det årliga resurstillskottet bör vara har utskottet ingen annan uppfattning än den bedömning som gjordes av . Granskningen stärks också genom att årliga revision ska omfatta en prövning av om fullmäktiges beslut om vinstdisposition bör godkännas och om förvaltningen av följer tillämpliga föreskrifter, t.ex. bestämmelserna i den nya riksbankslagen. Med förslaget förtydligas och stärks också riksbanksfullmäktiges kontrollerande funktion. Fullmäktige ska underrätta finansutskottet om frågor av större betydelse och regelbundet eller på begäran redovisa sina iakttagelser till utskottet. Som nämns ovan föreslår regeringen en ändring i riksdagsordningen där det förtydligas att finansutskottet ansvarar för att följa upp och utvärdera hela verksamhet. Ändringen görs i den bestämmelse i riksdagsordningen som reglerar finansutskottets uppgifter och ämnesområden (7 kap. 9 § RO). Systematiken i den aktuella bestämmelsen skulle enligt utskottet gynnas av en smärre justering av förslaget. Om den föreslagna punkten om uppföljning och utvärdering av verksamhet läggs sist i uppräkningen i andra stycket i stället för först skulle uppräkningen i andra stycket bättre överensstämma med den ordning i vilken utskottets uppgifter presenteras i första stycket i samma paragraf. oberoende ställer krav på insyn och öppenhet i förhållande till såväl finansutskottet som allmänheten. Med förslaget förbättras enligt utskottets uppfattning förutsättningarna för insyn och öppenhet i verksamhet. Även om i ett internationellt perspektiv är en transparent centralbank är kraven på redogörelser och information i gällande riksbankslag begränsade. Genom förslaget regleras att regelbundet eller på begäran ska lämna redogörelser till finansutskottet för hela verksamhet, dvs. den penningpolitiska verksamheten, kontanthanteringen och övrig verksamhet. Utskottet noterar särskilt att redogörelserna ska innehålla information om riskerna på balansräkning efter att de har uppstått och om sådana beslut som påtagligt kan påverka de offentliga finanserna. Som framgår av propositionen är det och finansutskottet som bestämmer de närmare formerna för redogörelserna, inbegripet frekvensen av dessa. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att i allt väsentligt tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet anser att det bör göras ett par mindre ändringar i förhållande till förslaget i propositionen. Det bör förtydligas i 2 kap. 4 § riksbankslagen att också fortsättningsvis ska kunna ingå återköpsavtal i utländsk valuta mot svenska kronor i likviditetsstyrande syfte. Dessutom bör det läggas till en övergångsbestämmelse som ger mer tid att färdigställa samtliga fem sedeldepåer. Vidare anser utskottet att systematiken i 7 kap. 9 § riksdagsordningen skulle gynnas av en smärre justering av förslaget. Slutligen anser utskottet att det även bör göras ett par ändringar av redaktionell karaktär i riksbankslagen. De föreslagna lagändringarna är av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), Boriana (M), (M), (V), (S) och (SD). En ny riksbankslag (V) (V) anför: Jag anser att riksbankslagen behöver kompletteras med ett sysselsättningsmål och att detta inte ska vara underordnat inflationsmålet. Mycket i de institutionella och intellektuella ramverken i svensk ekonomisk politik har kommit till som svar på 1990-talskrisen och bör kunna diskuteras bredare och mer kritiskt. Framgång i penningpolitiken måste förhålla sig till realekonomins utveckling, där sysselsättningsnivån är en avgörande faktor. Att ett renodlat inflationsmål är den mest lämpliga styråran för penningpolitiken bör i detta sammanhang ifrågasättas. Riksbankslagen behöver därför kompletteras med en explicit målvariabel för den reala ekonomin, lämpligtvis ett mål för sysselsättningen. Detta mål ska således inte vara underordnat målet om prisstabilitet, utan det som föreslås är ett s.k. dualt mål för penningpolitiken. Vidare bör ha initiativrätt och bestämma de mer precisa målen för penningpolitiken, inklusive det realekonomiska målet. har länge krävt att ska formulera de mer precisa målen för penningpolitiken medan utför det operativa arbetet. Förslaget till ny riksbankslag går i denna del i rätt riktning eftersom preciseringen av prisstabilitetsmålet i fortsättningen ska förankras i demokratisk ordning. Dock ges i förslaget en exklusiv initiativrätt att precisera prisstabilitetsmålet, vilket alltså innebär att först i efterhand ska godkänna preciseringen av målet. En sådan ordning undergräver de folkvaldas möjligheter att bestämma de mer precisa målen för penningpolitiken. Slutligen bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att strama upp regelverket för ledande ledamöters och tjänstemäns innehav av värdepapper m.m. Den nuvarande och den föreslagna regleringen är anmärkningsvärt knapphändiga mot bakgrund av att de beslut som fattar har en mycket stor påverkan på de finansiella marknaderna. Jag noterar att utskottet pekar på behovet av en översyn av rutinerna runt dagens inrapportering av innehav, vilket är positivt. Jag anser dock att det finns ett behov av att se närmare på själva regelverket. Den utredning efterfrågar bör omfatta ledamöterna i direktionen och i riksbanksfullmäktige samt andra ledande tjänstemän inom . Huvudprincipen bör vara att dessa personer inte förvaltar sitt eget innehav, dvs. deras innehav ska förvaltas diskretionärt. Sammanfattningsvis anser jag att bör anta regeringens förslag och bifalla kommittémotion 2021/22:4297 av m.fl. (V). Förslag till lag om ändring i regeringens förslag till lag om riksbank får, i förhållande till finansiella företag, 1. ta emot inlåning, 2. lämna krediter i svenska kronor och utländsk valuta mot betryggande säkerhet, 3. ingå återköpsavtal, och 4. köpa och sälja svenska stats-papper. ska bestämma styrränta för transaktioner som anges i första stycket 1–3. får, i förhållande till finansiella företag, 1. ta emot inlåning, 2. lämna krediter i svenska kronor och utländsk valuta mot betryggande säkerhet, 3. ingå återköpsavtal i finansiella instrument, 4. ingå återköpsavtal i utländsk valuta mot svenska kronor i likviditetsstyrande syfte, och 5. köpa och sälja svenska stats-papper. ska bestämma styrränta för transaktioner som anges i första stycket 1–3. 2. ge ut och omsätta egna skulde-brev i svenska kronor, och 3. om det finns synnerliga skäl köpa och sälja andra finansiella instrument än sådana statspapper som avses i 4 § första stycket 4. 2. ge ut och omsätta egna skulde-brev i svenska kronor, och 3. om det finns synnerliga skäl köpa och sälja andra finansiella instrument än sådana statspapper som avses i 4 § första stycket 5. I syfte att kunna fullgöra sina uppgifter och befogenheter enligt denna lag får ingå avtal om 1. lån i utländsk valuta, och 2. valutaåterköpsavtal eller liknande avtal. Avtal enligt första stycket får ingås med en annan centralbank eller Banken för internationell betalnings-utjämning. I syfte att kunna fullgöra sina uppgifter och befogenheter enligt denna lag får ingå 1. avtal om lån i utländsk valuta, och 2. valutaåterköpsavtal eller liknande avtal. Avtal enligt första stycket får ingås med en annan centralbank eller Banken för internationell betalnings-utjämning. En ledamot i direktionen som har utsetts före ikraftträdandet kvarstår som sådan ledamot som han eller hon har utsetts för och får utses på nytt två gånger. Direktionen får bestå av sex ledamöter fram till utgången av 2028. Bestämmelserna i 8 kap. 1–4 och 6–15 §§ tillämpas första gången för det räkenskapsår som börjar . ska grundfonden uppgå till , och reservfonden till noll kronor. Om eget kapital överstiger målnivån i 8 kap. 9 § första stycket, ska överskjutande belopp föras över till balanserade vinstmedel. Om summan av utestående lån i utländsk valuta till valutareserven överskrider den begränsning som följer av 10 kap. 2 § första stycket och förutsättningarna enligt andra stycket i samma paragraf inte är uppfyllda, ska lån motsvarande den överskjutande delen återbetalas i takt med att de förfaller till betalning. Bestämmelsen i 4 kap. 6 § om depåer ska tillämpas fullt ut först . Per ska minst tre depåer tillhandahållas. En ledamot i direktionen som har utsetts före ikraftträdandet kvarstår som sådan ledamot som han eller hon har utsetts för och får utses på nytt två gånger. Direktionen får bestå av sex ledamöter fram till utgången av 2028. Bestämmelserna i 8 kap. 1–4 och 6–15 §§ tillämpas första gången för det räkenskapsår som börjar . För ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. ska grundfonden uppgå till , och reservfonden till noll kronor. Om eget kapital överstiger målnivån i 8 kap. 9 § första stycket, ska överskjutande belopp föras över till balanserade vinstmedel. Om summan av utestående lån i utländsk valuta till valutareserven överskrider den begränsning som följer av 10 kap. 2 § första stycket och förutsättningarna enligt andra stycket i samma paragraf inte är uppfyllda, ska lån motsvarande den överskjutande delen återbetalas i takt med att de förfaller till betalning.