ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · H905CU4y · 2022-05-03 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder gav övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner. Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. I yttrandet redovisar civilutskottet de kommentarer som utskottets granskning av regeringens redogörelse för skrivelser inom utskottets beredningsområde ger anledning till. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen när det gäller de tillkännagivanden som regeringen redovisar som slutbehandlade. Utskottet lämnar vissa synpunkter när det gäller hand-läggningstiden för äldre tillkännagivanden som ännu inte är slutbehandlade. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de åtgärder som den vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Av de riksdagsbeslut som redovisas i årets skrivelse faller sammanlagt 42 skrivelser under civilutskottets berednings-område, varav 16 anges som slutbehandlade. granskning av regeringens redogörelse för skrivelser inom utskottets beredningsområde ger anledning till följande kommentarer från utskottets sida. När det gäller de tillkännagivanden som regeringen redovisar som slutbehandlade har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen. När det gäller de tillkännagivanden som regeringen redovisar som inte slutbehandlade noterar utskottet att det bland dessa finns ett antal äldre tillkännagivanden, varav det äldsta är från /15. Bland de äldre tillkännagivandena finns t.ex. tillkännagivande om ägarlägenheter (bet. 2015/16:CU14, rskr. 2015/16:187, punkt Ju 12 i skrivelsen). Utskottet är medvetet om att handläggningstiden för slutbehandlingen av ett enskilt tillkännagivande är beroende av tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som krävs. Utskottet vill dock, i likhet , understryka vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling av skrivelser. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i skrivelsen redovisar en bedömning av när de äldsta tillkännagivandena (från riksmötena /15, 2015/16 och 2016/17) kan bli slutbehandlade. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (SD), (S), (L), (SD), (M), (S), (V) och (M).
yttr · H905JuU6y · 2022-05-05 00:00:00 — Kränkningsersättning till poliser m.fl. (M, KD) (KD), (M), (M), (M) och (KD) anför: Det finns enligt oss en betydande risk för att den föreslagna bestämmelsen i praktiken inte kommer att leda till någon ökad möjlighet till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap, vilket också har framhållits från remisshåll. Det är mycket olyckligt och vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag där särbehandlingen av poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap istället görs till ett uttryckligt undantag i skadeståndslagen. bör därför tillstyrka motionerna 2021/22:3781 (M) yrkande 14 och 2021/22:4634 (M) samt delvis tillstyrka motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkande 40 och 2021/22:4628 (SD). Kränkningsersättning till poliser m.fl. (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Regeringens förslag innebär att poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap, t.ex. ordningsvakter och sjukvårdspersonal inom psykiatrin, även fortsättningsvis ska tåla mer kränkande behandling än andra medborgare och därmed ha sämre förutsättningar för att beviljas kränkningsersättning. Polisen är en förvisso en yrkeskår som är utbildad och förberedd för situationer där de kan mötas med våld men de är inte utbildade för att särskilt tåla kränkande behandling. Vi menar att ingen ska behöva utstå våld, hot eller kränkningar i yrkesutövningen. Alla kränkningar ska inberäknas, även verbala angrepp som inte direkt kan hänföras till den angripnes privata sfär. Respekten för poliser måste öka, bl.a. för att fler ska vilja söka sig till yrket. Rätten till kränkningsersättning för dessa yrkesgrupper ska därför likställas med övriga medborgares rätt till kränkningsersättning. Vi anser därför att civilutskottet bör tillstyrka motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkande 40 och 2021/22:4628 (SD) samt delvis tillstyrka motionerna 2021/22:3781 (M) yrkande 14 och 2021/22:4634 (M). Utbetalning av skadestånd (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Även om det vore allra enklast för brottsoffret om han eller hon kunde få ersättning av staten direkt efter brottet eller om brottsskadeersättning betalades ut direkt efter att domen hade vunnit laga kraft, så har dessa och liknande alternativ flera nackdelar. Bland annat skulle incitamenten för enskilda att teckna försäkringar minska, vilket skulle kunna leda till att skyddet helt togs bort ur de svenska hemförsäkringarna. Detta är något som framför allt skulle drabba de brottsoffer som inte får sin sak prövad av domstol. En sådan ordning skulle också medföra en betydande kostnadsökning för staten. Vi anser därför att brottsskadeersättning även i fortsättningen bör vara underordnad andra ersättningsformer som står den skadelidande till buds. Vi anser därför att civilutskottet ska avstyrka motionerna 2021/22:197 (C), 2021/22:429 (M), 2021/22:455 (V) yrkande 11, 2021/22:2561 (SD) yrkande 12, 2021/22:3579 (C) yrkande 38, 2021/22:3778 (M) yrkande 2, 2021/22:3974 (L) yrkande 83, 2021/22:4031 (M) yrkande 51, 2021/22:4187 (KD) yrkande 16, 2021/22:4595 (C) yrkande 1, 2021/22:4533 (L) yrkande 1, 2021/22:4627 (KD) yrkande 1 och 2021/22:4628 (SD) yrkande 1.