yttr · H905NU2y · 2022-02-17 00:00:00 — Vi kan dock konstatera att fastigheterna som sålts ofta har varit för stora, med konsekvensen att många på landsbygden inte har haft möjlighet att köpa dem. Försäljningarna i programmet har därmed inte alltid levt upp till målsättningen att utveckla landsbygden lokalt. inrättas ett markförsäljningsprogram med en delvis annan inriktning, vilket är bra. Vi anser dock att ännu ett markförsäljningsprogram bör genomföras, utöver det som föreslås i propositionen. Vi menar att ska få ett nytt uppdrag att i ett sådant program sälja av bolagets skogsmark. För att säkerställa att detta markförsäljningsprogram bidrar till landsbygdens utveckling och att den enskilda skogsägaren värnas ska inriktningen vara att försäljningen ska omfatta många mindre fastigheter. På så vis menar vi att människor i hela landet får möjlighet att köpa, äga och långsiktigt förvalta skogen till nytta för sig själva, samhället och miljön. Vi kan konstatera att den genomsnittliga skogsägaren äger . Vi anser därför att merparten av fastigheterna som säljs ska vara mindre än 50 respektive . All försäljning ska ske till marknadspris. För att sprida ut ägandet på fler personer anser vi även att antalet skogsförvärv ska begränsas till ett per person. I den mån det är förenligt med ska det ställas krav på att köparen ska ha regional anknytning, antingen genom att vara bofast eller genom att personen äger skog i regionen . Försäljningen ska vidare ske genom intresseanmälan. I regel ska alla intressenter få ett erbjudande om att köpa marken efter att den har värderats av en extern mäklare. I det fall avböjer en försäljning ska bolaget vara tvunget att motivera detta. Det kan t.ex. handla om skog med höga naturvärden. ska i sådana fall erbjuda alternativ mark. Om flera personer anmäler intresse för samma skogsmark ska försäljningen ske genom budgivning. ska även få lägga ut skogsmark till försäljning genom anbud. Markförsäljningsprogrammet ska inte stå i konflikt med det nya markbytesprogrammet och ska inte heller påverka ambition att vara ett föredöme inom naturvård, eller försvaga skyddet för skog med höga naturvärden. bör spara av den produktiva skogsmarken i naturvårdsavsättningar i form av ekoparker, naturvårdsskogar och naturhänsyn i produktionsskogar. ska inte sälja vidare skogsmark med höga naturvärden som är undantagen från produktion. För att försäkra att det nya markförsäljningsprogrammet leder till att förutsättningarna för landsbygden stärks och att värdefull natur förvaltas ska programmet utvärderas av en extern aktör när hälften av skogen har sålts. ska enbart i undantagsfall förvärva ny mark, och bolagets totala innehav ska minska. Intäkterna från markförsäljningsprogrammet ska delas ut till ägaren, dvs. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör precisera uppdraget till när det gäller att nettointäkterna från det utökade markförsäljningsprogrammet bör återföras till staten samt att ett ytterligare markförsäljningsprogram för inrättas i enlighet med det anförda. Därmed anser vi att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motionerna 2021/22:3432 (M) yrkande 14 och 2021/22:4336 (M) yrkandena 6 och 8. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: För att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta att bedriva skogsbruk föreslår regeringen i propositionen att nya ersättningsmarker och ett ändrat markförsäljningsprogram från ska bidra till skydd av värdefull skog. Dessa förslag har vi i det föregående ställt oss bakom. I sammanhanget vill vi dock påminna om att när bildades överfördes de skogar som bedömdes behöva skyddas till . har därefter ägnat mycket arbete och pengar för att bli ett föredöme bland svenska skogsföretag för att utveckla det aktiva skogsbruket med metoder för vardagshänsyn, som sedan kan spridas bland andra markägare. Just detta arbete har stor aktualitet , eftersom det talas mycket om att öka andelen s.k. kontinuitetsskogsbruk. Här spelar en viktig roll, och därför bör de föreslagna arealerna för det ändrade markförsäljningsprogrammet hållas låga. Det är rimligt att staten använder en mindre del av sin egen mark för att kompensera skogsägare när delar av de senares skog behöver skyddas för att akut hotade rödlistade arter konstaterats. Detta bör då ske i närområdet, för att säkerställa att skogsbruket inte minskar i olika delar av landet. Den historiska erfarenheten i av kontinuitetsskogsbruk är till stor del negativ, och behovet av metodutveckling är stort för att undvika nya misstag. Vi motsätter oss därför att staten, utöver det som föreslås i propositionen, gör stora förändringar av skogsinnehav. Det bör åtminstone inte göras utan synnerligen noggranna förhandsanalyser. Vi anser att i stället bör användas för att i första hand driva kommersiellt skogsbruk och därvidlag utveckla metoderna för vardagshänsyn i skogsbruket. Vi konstaterar att utvecklat mängder av metoder för vardagshänsyn i skogsbruket. När nu trycket ökat på att införa s.k. kontinuitetsskogsbruk anser vi att det är rimligt att det först prövas på statlig mark under vilka förutsättningar metoden faktiskt fungerar. har fyra försöksområden för detta . Vi anser att ska bruka och sköta sina skogar väl och att nya skogsbruksmetoder ska utvecklas på delar av innehavet. Sammanfattningsvis menar vi att när staten använder egen mark för att kompensera skogsägare vars skog undantas från skogsbruk ska detta ske i närområdet för att bidra till att skogs- och jordbruk inte minskar. Vi motsätter oss även att staten utöver det som föreslås i propositionen ska sälja ut genom att minska bolagets skogsinnehav. En del av bolagets marker ska vidare användas för att fortsätta utveckla metoder för vardagshänsyn och för att pröva under vilka förhållanden kontinuitetsskogsbruk kan vara lönsamt och leda till godtagbar långsiktig skogsskötsel, godtagbara förhållanden för biologisk mångfald, godtagbar tillväxt och godtagbara virkesförråd. skogar bör i linje med det sagda i huvudsak nyttjas till virkesproduktion och för att utveckla nya metoder för hänsynsfullt skogsbruk. Därmed bör miljö- och jordbruksutskottet tillstyrka motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkandena 8 och 10 och 2021/22:4334 (SD) yrkande 4. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål (V) (V) anför: är ett land med rika tillgångar på skog. Skogarna är komplexa ekosystem som levererar allt från ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att vara en byggsten i skapandet av ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Staten är en stor ägare av skogsmark, bl.a. genom som är största skogsägare. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag anser att staten ska bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden och att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag som har hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. Som en grundläggande utgångspunkt anser jag att dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till förmån för andra intressen. Jag har framfört detta tillsammans med att bör åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden och att bolagets markförsäljningsprogram bör upphöra i sin nuvarande form. Jag ser positivt på att mina synpunkter till viss del tillgodoses genom de förslag som lämnas i regeringens proposition när markförsäljningsprogrammet nu får en annan inriktning. Jag har därför i det föregående ställt mig bakom propositionen. Jag vill dock understryka att förslagen i propositionen utgick från säkrade pengar i statens budget. Därför är det ytterst beklagligt att högerpartierna samverkade om att kraftigt dra ned på dessa medel . Jag vill vidare framhålla vikten av att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden. behövs skogen för virke och bioenergiutvinning. Även turism och rekreation är värden skogen kan bidra med. Jag anser att de bästa förutsättningarna för att kombinera de olika intressen som finns är genom att bedriva en aktiv statlig skogspolitik och att bör öka sitt innehav av skog. Slutligen vill jag framhålla att bolag med statligt ägande som har till uppgift att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till inte ska styras av kvartalsrapporter. Jag menar att det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa . Därför menar jag att ägar-direktiven för de statligt ägda bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid bör omarbetas i syfte att avkastningskraven ska följa . Därmed anser jag att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motionerna 2021/22:60 (V) yrkandena 7 och 9, 2021/22:3199 (V) yrkande 20 och 2021/22:3279 (V) yrkande 27. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål (KD) (KD) anför: Skogsbruket och skogsindustrin ger jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen ska också svara mot efterfrågan på människors behov av rekreation. De naturvärden som finns i den svenska skogen, som ännu ej fått formellt skydd, finns vanligtvis på privatägda marker. Jag anser att privat ägande och brukande av mark stärker samhället. Ägarkoncentration är i sig ett problem, även när det gäller staten som ägare. Att staten har övertagit stora delar av ägaransvaret för mark och näringsliv i innebär att många människor gjorts beroende av politikers välvilja i stället för att ge människor en möjlighet att lita till sin egen förmåga. Att äga t.ex. en liten bit land, ett företag eller en egen bostad ger människan den trygghet och värdighet hon behöver för att kunna stå självständig mot både staten och kapitalet. Enskild egendom tjänar därigenom det gemensammas bästa. lämnade regeringen propositionen Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund till . Propositionen uppges ha utgångspunkt i att en stark ägande- och brukanderätt ska vara grunden för att ta till vara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. I propositionen anförs även att bör upphöra med inventering och registrering av nyckelbiotoper. Jag menar att det är en bra bedömning som besparar landets skogsägare en process som dömts ut för att dels strida mot förvaltningslagen, dels drabba enskilda markägare på ett oproportionerligt sätt. Jag har i det föregående ställt mig bakom regeringens proposition som innehåller förslag som rör ersättningsmark och markförsäljningsprogram. Detta till trots anser jag att propositionen har många brister som måste rättas till innan förslagen genomförs. Jag har i det föregående därför förordat ett tillkännagivande om inriktningen för de program som regeringen föreslår. Jag anser även att skogsägare som drabbats av en nyckelbiotopsregistrering bör vara de som prioriteras för ersättning och bytesmark. De insatser regeringen beskriver om ersättningsmark för skydd av skog samt det utökade markförsäljningsprogrammet om bör därför enligt min uppfattning riktas mot gruppen av skogsägare vilka tvingats se sin mark registreras som nyckelbiotop. Jag kan vidare konstatera att är den största svenska skogsägaren, och den i särklass största statliga skogsägaren. uppgår produktiva skogsmark till . Det mesta av innehavet finns i och . har ett uppdrag om att sälja mark till enskilda – det s.k. markförsäljningsprogrammet. nuvarande uppdrag om att från staten sälja mark tills av den areal bolaget ägde vid bolagets bildande är avyttrad. Försäljningarna ska möjliggöra omarronderingar och tillköp av skogsbruk, särskilt i glesbygd. I och med att regeringens proposition vinner bifall i kommer detta program att byta inriktning och omfattning. För att ytterligare förstärka äganderätten och skogsbruket anser jag att – utöver regeringens föreslagna markförsäljningsprogram – bör få i uppdrag att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Intäkterna ska ges vidare som utdelning till staten. Därmed menar jag att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motionerna 2021/22:3880 (KD) yrkande 84 och 2021/22:4335 (KD) yrkande 7. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål (L) (L) anför: Skogen är en verklig skatt. Skogen bidrar med många olika värden bl.a. som ett gemensamt rum för friluftsliv och genom att motverka klimatförändringar och bevara den biologiska mångfalden. är skogsindustrin en av viktigaste näringar och helt avgörande för svensk export. Jag ser att mer skog behöver skyddas. Det är inte längre bara en fråga om att skydda områden där det finns höga naturvärden. Arterna behöver också bättre kunna sprida sig längre sträckor i takt med att klimatet, och därmed också förutsättningarna för många av skogens arter, förändras. Särskilt behöver de kvarvarande naturskogarna, gammelskogarna, skyddas. Jag menar att det finns ett stort engagemang bland det breda flertalet markägare att medverka till att naturvärden vårdas och bevaras för kommande generationer. Min principiella hållning är att skogsinnehav kan och bör minska genom försäljningar till marknadspris. Det gynnar en levande landsbygd att skogen är lokalt ägd. Mindre skogsägare är också ofta mer framgångsrika i fråga om miljömålet för skogsförvaltningen än vad de stora skogsägarna är. Jag anser att det finns förutsättningar att höja ambitionerna ytterligare när det gäller att överföra produktiv skogsmark från statlig till enskild ägo. Därför bör ytterligare av skogsinnehav avyttras i ett nytt markförsäljningsprogram. Därmed bör motion 2021/22:4337 (L) yrkande 5 tillstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet. Affärsmodeller och innovationsarbete i skogsnäringen (MP) (MP) anför: Jag vill inledningsvis framföra att stora delar av regeringens proposition är väl avvägda. Därmed inte sagt att det inte finns delar som behöver utvecklas och kompletteras. När det gäller skogsbruksmetoder vill jag på ett övergripande plan framhålla att det är problematiskt om ett hyggesfritt skogsbruk rakt av anses leverera mer naturhänsyn än trakthyggesbruket Det centrala är enligt min mening vilken skogsbruksmetod som bäst levererar på målsättningarna inom miljömålssystemet, särskilt Levande skogar. Det svenska skogsbruket bör enligt min mening i högre grad eftersträva ett naturnära skogsbruk som bevarar skogens ekosystem, upprätthåller kontinuerlig ekologisk funktionalitet och värnar natur- och kulturvärden som skogsbruk kan bedrivas. Mot denna bakgrund menar jag att regeringen bör arbeta för att främja och utveckla innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen som har koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk. Därmed bör miljö- och jordbruksutskottet tillstyrka motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 4. Uppdrag för att främja naturturism (MP) (MP) anför: Jag menar att regeringens proposition innehåller många bra saker men att den behöver kompletteras inom olika områden. Ett sådant område är kopplingen mellan skogen och besöksnäringen. Den svenska besöksnäringen är – bortsett från tiden under pandemin – i stark utveckling när det gäller såväl antal sysselsatta som omsättning. Nio av tio utländska turister ser den svenska naturen som en del av sin reseanledning. Hemestertrenden och skogsvistelse har fått ett starkt uppsving under pandemin och kommer enligt min uppfattning att kunna utvecklas. Det finns t.ex. en mycket stor utvecklingspotential för besöksnäringen kopplat till nationalparker. Jag menar därför att regeringen bör ge i uppdrag att genomföra ett projekt för att gynna naturturism i skyddad natur. Som huvudman bör myndigheten genomföra ett samlat projekt för att gynna naturturism i nationalparker och skyddad natur i enlighet med förslagen i . Ett sådant uppdrag bör bl.a. innefatta följande: • I samverkan med och företrädare för naturturismföretagen analysera hinder och möjligheter för hållbar naturturism och ge förslag på hur denna verksamhet kan främjas i skyddade områden. • Analysera och kartlägga hinder som naturturismföretagare upplever för att kunna bedriva naturturism i och i anslutning till skyddade områden. • Se över vägledningar för utformning av gränser, reservatsföreskrifter och skötselplaner så att naturturism främjas utan att syftet med områdesskyddet äventyras. • Ta fram en uppdaterad vägledning för utformning av föreskrifter enligt 7 kap. 30 § i naturreservat så att de inte är onödigt inskränkande mot allmänheten, och med huvudsakligt fokus på att möjliggöra att naturreservaten kan nyttjas av friluftslivet och organiserad verksamhet, inklusive naturturism. • Ta fram en utvecklad vägledning för hur zonering och kanalisering skulle kunna användas för att ge större möjligheter att utveckla naturturism i skyddade områden. • Tillsammans med berörda länsstyrelser göra en översyn av avgränsningar, föreskrifter och skötselplaner för befintliga nationalparker och naturreservat med hög potential för naturturism i syfte att främja hållbar naturturism. • Se över hur befintliga anläggningar i naturreservat och nationalparker kan göra största möjliga nytta för både allmänheten och naturturismföretagare. • Etablera nya anläggningar som öppna dagstugor och stugor med övernattningsmöjligheter i nationalparker och vissa större naturreservat. • Ta fram ett system för hur anläggningar som öppna dagstugor och stugor med övernattningsmöjligheter ska kunna bokas eller arrenderas och en modell för prissättning. • Tillsammans med berörda länsstyrelser se över möjligheterna att etablera uppställningsplatser för husbilar i eller i anslutning till nationalparkerna och de mest välbesökta naturreservaten. • Se över föreskrifterna för landets nationalparker för att ge större möjligheter till tältning. Därmed bör motion 2021/22:4338 yrkande 7 tillstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet.