yttr · H905TU3y · 2022-04-28 00:00:00 — Uppdraget redovisades , och redogör för hur myndigheten har utarbetat planförslaget utifrån ett trafikslagsövergripande synsätt och att fyrstegsprincipen har tillämpats för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärderna ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Regeringen framhåller därtill att förslaget till en ny nationell plan har remissbehandlats och att ett beslut om att fastställa en ny nationell plan för transportinfrastrukturen har fattats. Slutligen påminner regeringen om att enligt sin instruktion ansvarar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, liksom att Trafikanalys enligt sin instruktion ska följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och den internationella modellutvecklingen på området. Regeringen meddelar att den tar del av Trafikanalys redovisning och avser att vid behov återkomma med kompletterande regeringsuppdrag. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2019/20:74 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd att använda radiosändare till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Regeringen anger att frågan har beretts inom ramen för genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Regeringen framhåller att ytterligare överväganden krävs, varför frågan inte behandlas i propositionen Genomförande av direktivet om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (prop. 2021/22:136). Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Självkörande fordon och tunga transporter I riksdagsskrivelse 2019/20:223 finns det två tillkännagivanden som inte är slutbehandlade. I det första tillkännagivandet anför att regeringen bör dels verka för att möjliggöra storskaliga tester av självkörande fordon i verklig miljö, dels ge i uppdrag att utreda hur stor del av vägnätet som kan användas av självkörande fordon och ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. I det andra tillkännagivandet uppmanas regeringen att verka för att dispenshanteringen för tunga transporter underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg. Vad gäller tillkännagivandet om självkörande fordon, påminner regeringen om att den beslutade förordningen (2020:754) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med automatiserade fordon, dels ändring i samma förordning, vilket innebär att förordningen om försöksverksamhet med automatiserade fordon permanentas och att vissa förtydliganden görs när det gäller förutsättningarna för tillstånd till försöksverksamhet. Vidare lyfter regeringen fram att en s.k. bokstavsutredare uppdrogs att utreda och utvärdera vissa frågor om dels ansvarsfördelning vid automatiserad körning av vägfordon, dels främjandet av ökad användning av geostaket. Därtill framhåller regeringen att företrädare för regeringen har deltagit aktivt i det internationella arbetet inom både UNECE och EU för att främja försök och implementering av automatiserad körning av fordon på ett säkert sätt. Vad gäller de krav som kan ställas på infrastrukturen, data och uppkoppling pekar regeringen på att löpande tar fram underhållsplaner för bl.a. markeringar och skyltar. Slutligen framhåller regeringen att gavs i uppdrag att redogöra för vilka krav som ska ställas på den statliga väginfrastrukturens tillstånd samt bedöma och redogöra för behovet av åtgärder för att möjliggöra användning av automatiserade fordon med förarstödjande teknik, vilket ska redovisas . När det gäller tillkännagivandet om tunga transporter, hänvisar regeringen till att har initierat och finansierar ett projekt kopplat till det som anförs i tillkännagivandet. Projektet omfattar utvecklandet av en digital undantagsprocess (dispenshantering), vars syftet är att med systemstöd ge ett bättre utnyttjande av undantagsfordon och infrastruktur och rum. Det ska kunna leda till snabbare och flexiblare handläggning på lika villkor samt en bibehållen standard på väginfrastrukturen. Projektet redovisades i en rapport och innehåller en rad förslag på åtgärder som riktar sig till ett flertal aktörer. Rapporten analyseras inom . Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2019/20:323 finns ett tillkännagivande som handlar om synfältsdefekter och dispens. Tillkännagivandet innebär att möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsdefekter bör återinföras och att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas. Regeringen uppger att Transportstyrelsen har analyserat användandet av simulator som grund för att kunna bedöma om en person som inte uppfyller de medicinska kraven när det gäller syn ändå på ett säkert sätt kan framföra ett vägfordon och därför kan medges undantag från kraven. Enligt utvärderingen behöver metoden kunna valideras. Regeringen framhåller att den gav i uppdrag att i samarbete med Transportstyrelsen och analysera möjligheterna att utveckla metoderna för att kunna bedöma om ett undantag kan medges från de medicinska kraven för horisontellt synfält för körkort. I uppdraget ingår även att utreda förutsättningarna för att utveckla och validera simulatortester och praktiska körprov i bana eller i trafik som en del av underlaget för att bedöma körförmågan. Uppdraget ska redovisas . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2020/21:162 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att anlägga friliggande cykelvägar utan krav på direkt anslutning till vägar avsedda för motortrafik. Regeringen återger att den i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 uppdrog åt att utreda om, och i så fall hur, frågan om markåtkomst utgör ett hinder för tillkomsten av cykelvägar eller i genomförandet av regionala cykelplaner. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Framtiden för och flygplats I riksdagsskrivelse 2020/21:334 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av , inklusive miljötillstånd, för att säkra tillräcklig flygkapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser samt att regeringen bör återkomma senast med en plan för utveckling. Regeringen uppger att uppdrog åt en s.k. bokstavsutredare att bl.a. beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nödvändig kapacitet vid vid en avveckling av . Bokstavsutredaren redovisade uppdraget i promemorian – underlag för avveckling av drift och verksamhet, vilken har remissbehandlats. Regeringen återger att den i budgetpropositionen (utg.omr. 22) konstaterade att arbetet med tillkännagivandet inte kommer att kunna ske inom den tid som anges i tillkännagivandet och att regeringen avser att återkomma i frågan. Slutligen anger regeringen att en bokstavsutredare fick i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av , inklusive miljötillstånd, för att säkra tillräcklig flygplatskapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser. Uppdraget ska redovisas . Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Omfattning av lagen om förarbevis för vattenskoter, utbildningsverksamhet och utfärdare av förarbevis I riksdagsskrivelse 2020/21:379 finns det totalt tre tillkännagivanden som relaterar till förarbevis för vattenskoter. I det första tillkännagivandet hänvisas till det som utskottet anfört om att införa ett nytt teknikneutralt obligatoriskt förarbevis kopplat till fart för vissa vattenfordon. I det andra tillkännagivandet hänvisas till det som utskottet anfört om att båtlivets befintliga utbildningsorganisation och andra externa aktörer ska ges möjlighet att utbilda och examinera för förarbevis. I det tredje tillkännagivandet hänvisas till det som utskottet anfört om att båtlivets befintliga utbildningsorganisation och andra externa aktörer som erbjuder utbildning och examination ska ges möjlighet att utfärda förarbevis. Regeringen påminner om att den utfärdade de lagar antagit (SFS 626 och 627). Regeringen framhåller även att lagen om förarbevis för vattenskoter träder i kraft . Regeringen anser att det är relevant att avvakta effekterna av dessa regeländringar innan nya regler tas fram. Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. Särskilt om anskaffning av isbrytare och utbyggnaden av laddinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2020/21:409 finns det två tillkännagivanden som inte är slutbehandlade. I det första tillkännagivandet anges att nya isbrytare bör finansieras inom den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. I det andra tillkännagivandet hänvisas till det som utskottet anfört om utbyggnaden av laddinfrastruktur. När det gäller tillkännagivandet om anskaffning av isbrytare framhåller regeringen att den kommer att ta ställning till om isbrytarinvesteringen ska finansieras inom den nationella transportsportinfrastrukturplanen . Regeringen påminner också om att anslagsändamålet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur i och med budgetpropositionen har utvidgats så att anslaget kan finansiera en sådan investering om regeringen så beslutar (utg.omr. Relaterat till tillkännagivandet om utbyggnaden av laddinfrastruktur anger regeringen att den i budgetpropositionen (utg.omr. 20) föreslog att det s.k. klimatklivet för bl.a. stöd till laddinfrastruktur ska förstärkas kraftigt. Regeringen föreslog även att medel tillförs för att genomföra en elektrifieringsstrategi (utg.omr. Regeringen lyfter också fram att den föreslog att tidigare aviserade stöd på tillförs insatser för att påskynda elektrifieringen av tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena och 50 miljoner för stöd till publika stationer för snabbladdning av elfordon för tillgänglighet längs större vägar (utg.omr. I sammanhanget tillägger regeringen att beslutat om att flytta anslaget för dessa satsningar till utgiftsområde 20 och inom det utgiftsområdet skapa ett nytt anslag benämnt Laddinfrastruktur som uppgår till . Vidare uppger regeringen att redovisade ett förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033, där det redogörs för hur det fortsatta genomförandet av den plan för elektrifiering av delar av det statliga vägnätet som redovisade bör ske. Därtill redovisar regeringen att överlämnade betänkandet Regler för statliga elvägar (SOU 2021:73). Slutligen pekar regeringen på att presenterat ett förslag till förordning om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel. Regeringen förklarar att förslaget har behandlats i rådet och att trepartsförhandlingar förväntas inledas . Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. Det nationella basutbudet av flygplatser I riksdagsskrivelse 2021/22:81 finns ett tillkännagivande där det anförs att regeringen bör hämta in godkännande innan ändringar genomförs i det nationella basutbudet av flygplatser. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Regeringen redovisar inte bara beredningsläget för tillkännagivanden utan för alla skrivelser där meddelat regeringen sina beslut. Lagstiftningsärendena, dvs. regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar till följd av beslut, utgör ett viktigt inslag i regeringens redogörelse. Av de totalt elva slutbehandlade skrivelserna är fem lagstiftningsärenden. Riksdagsskrivelse 2021/22:98 om utgiftsområde 22 Kommunikationer innehåller ett exempel på ytterligare en ärendetyp. I skrivelsen har godkänt regeringens förslag om anslagen , varpå regeringen har fattat beslut om regleringsbrev. En av de ännu inte slutbehandlade skrivelserna handlar om godkännande av det regeringen föreslog om krav på förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar (rskr. 2005/06:308). Därtill redovisar regeringen att punkten om ekonomiska planeringsramar –2033 i riksdagsskrivelse 2020/21:409 inte är slutbehandlad. Regeringen anför bl.a. att den avser att återkomma till om den nationella planen för transportinfrastrukturen för perioden –2033 i en skrivelse . Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse i skrivelse 2021/22:75 i de delar som berör utskottets beredningsområde. I årets skrivelse redovisar regeringen beredningsläget för 37 riksdagsskrivelser inom utskottets beredningsområde, varav 11 har slutbehandlats och 26 bereds vidare. Under rubrikerna slutbehandlade tillkännagivanden respektive tillkännagivanden under fortsatt behandling återfinns totalt 29 skrivelser. Dessa skrivelser innehåller sammanlagt 39 tillkännagivanden, varav 9 redovisas vara slutbehandlade och 30 bereds vidare. Utskottet anser att regeringens redogörelse i allt väsentligt verkar ge en formellt korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser inom trafikutskottets beredningsområde har behandlats. Utskottet påminner om att ett av de slutbehandlade tillkännagivandena (rskr. 2014/15:194) redovisades som slutbehandlat redan i proposition 2020/21:190 om förarbevis för vattenskoter och att ytterligare två tillkännagivanden (rskr. 2016/17:220 och 2019/20:223) redovisades som slutbehandlade i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) inom utgiftsområde 22. hade vid behandlingen av regeringens proposition om förarbevis för vattenskoter, liksom budgetpropositionen , inte några invändningar mot regeringens bedömning (bet. 2020/21:TU12 och 2021/22:TU1). Utskottet kan konstatera att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden. Utskottet noterar även att redogörelserna främst innehåller information om vidtagna åtgärder. I vissa fall finns även en redogörelse för den fortsatta beredningen av ett ärende, liksom när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat. Utskottet vill, liksom , understryka vikten av att regeringen i möjligaste mån redovisar planerade åtgärder och när ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. Utskottet noterar att redogörelserna för samtliga tillkännagivanden innehåller uppdateringar i förhållande till förra årets skrivelse. Utskottet ser positivt på detta och förutsätter att regeringen även fortsättningsvis förser med uppdaterad och tillräcklig information för att kunna följa regeringens hantering av de ännu inte slutbehandlade tillkännagivandena. Inom trafikutskottets beredningsområde anges att 30 av totalt 39 tillkännagivanden är under fortsatt beredning. Av dessa hör 18 tillkännagivanden till äldre riksmöten (/19) och 12 till nyare riksmöten (/20). Utskottet konstaterar att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts , varav många sträcker sig tillbaka till början av förra mandatperioden. Utskottet är medvetet om att handläggningstiden kan bero på tillkännagivandets innehåll men anser likväl, liksom , att regeringens senfärdighet när det gäller hanteringen av många av de tillkännagivanden som en majoritet i ställt sig bakom är otillfredsställande inte minst mot bakgrund av det parlamentariska läget. Flertalet av de tillkännagivanden som är under fortsatt beredning avser förändringar som påverkar infrastruktur av stor betydelse för invånare och företagens konkurrenskraft. Det är därför mycket angeläget att regeringen agerar snabbare och respekterar de majoritetsbeslut som har fattat i dessa frågor. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (S), (S), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M), (M), Noria Manouchi (M), (S), (KD), Axel (MP) och (SD).