yttr · H905SfU5y · 2022-06-07 00:00:00 — har beslutat att ge socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99) med eventuella motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. har även beslutat att ge socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över ett förslag till utskottsinitiativ relaterat till beredningen av vårändringsbudgeten . I sitt yttrande behandlar utskottet regeringens förslag till ändrade ramar och ändrade och nya anslag för utgiftsområdena 8 och 10–12 samt förslag till lagändringar om – garantitillägg i bostadstillägget – utbetalning av garantipension inom EES och i samt i – tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. I yttrandet behandlas även det gemensamma förslag till utskottsinitiativ från , som innebär att föreslås – anta ett alternativt förslag till ändrad ram och ändrade anslag för utgiftsområde 11 – avslå regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget – anta ett förslag om höjning av grundskyddet – göra två tillkännagivanden till regeringen om dels en gas i pensionssystemet, dels sänkt skatt för pensionärer. I yttrandet behandlar utskottet dessutom motion 2021/22:4721 av m.fl. (C). anser att finansutskottet bör ställa sig bakom det gemensamma förslaget när det gäller ändrad ram, ändrade anslag och lagförslag inom utgiftsområde 11 med vissa ändringar av främst lagteknisk karaktär. bör även tillstyrka de ovan nämnda förslagen till tillkännagivanden. Regeringens förslag och motionen bör avstyrkas i motsvarande delar. I övrigt anser utskottet att propositionen bör tillstyrkas. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, C, V, MP). I yttrandet behandlar utskottet Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99) i de delar som gäller ändrade ramar och ändrade och nya anslag för utgiftsområdena 8 och 10–12 samt förslag till lagändringar om garantitillägg i bostadstillägget, utbetalning av garantipension inom EES och i samt i och tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. I yttrandet behandlar utskottet även en motion som väckts med anledning av propositionen och ett förslag till utskottsinitiativ enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen relaterat till beredningen av vårändringsbudgeten . Vid utskottets sammanträde lämnade och företrädare för information med anledning av förslaget till utskottsinitiativ. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 9 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . invasion av och EU:s aktivering av rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (massflyktsdirektivet) innebär att ett stort antal personer söker och förväntas söka skydd i . Till följd av detta förväntas utgifterna för ersättningar till kommuner och regioner och för boenden bli högre än beräknat, och anslaget bör därför ökas. I enlighet med befintligt regelverk och och utvecklings () riktlinjer kommer avsevärda delar av de utökade kostnaderna att avräknas från biståndet . Ett stort antal personer söker skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet. Detta kan innebära ökade kostnader för kommunerna som inte har kunnat förutses. Regeringen föreslår därför att ett nytt anslag 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av kriget i förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner för kostnader som avser mottagandet av personer som har beviljats tillfälligt skydd i på flykt från . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med 5 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 7 . Med anledning av spridningen av covid-19 infördes särskilda regler som innebar att staten fram till utgången av ersatte arbetsgivarna för sjuklönekostnader över den normala nivån. Anslaget bör ökas eftersom de inrapporterade sjuklönekostnaderna har blivit högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår vidare att anslaget 2:1 ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Anslaget ökades med till följd av återinförande av bl.a. karensavdrag (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:139). Regeringen avser att besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter, och anslaget bör därför ökas. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 13 . Regeringen föreslår i propositionen att de tillfälliga bestämmelser som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i förlängs , fr.o.m. oktober t.o.m. . Förlängningen innebär ökade utgifter. Anslaget bör därför ökas. Regeringen föreslår vidare att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med 4 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 11 . Anslaget ökas till följd av förslaget om att införa en ny förmån, garantitillägg i bostadstillägget, inom ramen för bostadstillägget till pensionärer. Anslagsändamålet bör vidare utvidgas till att även omfatta utgifter för garantitillägget enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas med till följd av att förslaget om garantitillägget innebär minskade utgifter för äldreförsörjningsstöd. Anslaget 2:1 ökas med till följd av att förslaget om garantitillägget innebär ökade kostnader för . Regeringen föreslår att det ska införas en ny förmån inom bostadstillägget i form av ett kompletterande bidrag till boendet för vissa pensionärer, benämnt garantitillägg i bostadstillägget eller i det följande bara garantitillägget. Som framgår ovan ska anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer omfatta utgifter för den nya förmånen. Garantitillägget ska kunna lämnas till en försäkrad som har rätt till garantipension och som tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. Förmånen ska lämnas enligt fyra förmånsnivåer, beroende på i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension: hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Garantitillägget bör enligt regeringens bedömning vara bosättningsbaserat. bör vara handläggande myndighet. Förmånen bör finansieras med medel från statsbudgeten och vara skattefri. Garantitillägget ska kunna lämnas tidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller . Åldersgränsen ska höjas från 65 till och utgöras av riktåldern för pension. Garantitillägget ska lämnas fr.o.m. den månad då rätten till förmånen har inträtt t.o.m. den månad då rätten till förmånen har upphört. Garantitillägget ska beräknas på ett underlag som fastställs utifrån vissa inkomster för det aktuella året (beräkningsunderlaget). För en försäkrad som är född eller senare ska garantitillägget beräknas på ett underlag som motsvarar underlaget för beräkning av garantipension. Om en försäkrad som är född eller har rätt till tilläggspension, ska tilläggspensionsbeloppet i beräkningsunderlaget alltid bestämmas som om tilläggspensionen hade börjat lyftas den kalendermånad då den försäkrade fyllde . Garantitillägget ska för lämnas med belopp enligt följande. Om den försäkrades beräkningsunderlag inte överstiger , ska förmånen lämnas med . Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger men inte , ska följande gälla. Garantitillägget lämnas med minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger . Förmånen lämnas dock alltid med . Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger , ska inget garantitillägg lämnas. För och följande år ska inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet räknas om . Inkomstgränserna ska räknas om genom indexering. Vidare ska en del av det högsta förmånsbeloppet räknas om genom indexering. Det nya högsta förmånsbeloppet ska utgöra den indexerade delen av förmånsbeloppet med tillägg för . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela närmare föreskrifter om inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet. Den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp ska avkortas utifrån hans eller hennes försäkringstid inom ramen för garantipensionen. Garantitillägget ska lämnas med så stor andel av det avkortade förmånsbeloppet som motsvarar den andel av förmånen som den försäkrade har rätt till. Garantitillägget ska omprövas när något förhållande som påverkar rätten till tillägget eller tilläggets storlek har ändrats. Garantitillägget ska lämnas utan ansökan. Beslut om garantitillägget ska få fattas genom automatiserad behandling av i de fall en klargörande motivering för beslutet får utelämnas enligt förvaltningslagen. I fråga om överklagande bör enligt regeringens bedömning de allmänna bestämmelserna och den särskilda bestämmelsen för bostadstillägg gälla för garantitillägget. Garantitillägget kommer enligt regeringens bedömning att omfattas av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (samordningsförordningen). Garantitillägget bör inte utgöra en förmån som omfattas av de avtal om social trygghet som ingått med tredjeländer. Garantitillägget ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten för de nuvarande bostadstilläggsförmånerna. Fribeloppen som minskar reduceringsinkomsten för det ordinarie bostadstillägget ska ökas med ett belopp som motsvarar det högsta förmånsbeloppet för garantitillägget för det aktuella året. I fråga om fribeloppet som minskar reduceringsinkomsten för personer som inte har hel allmän ålderspension och är eller äldre ska detta gälla fr.o.m. den månad då personen fyller , om allmän ålderspension ingår i reduceringsinkomsten. Garantitillägget bör enligt regeringens bedömning till sitt fulla belopp även ingå i de inkomster som beaktas vid beräkningen av äldreförsörjningsstöd. Förmånen bör däremot inte ingå i underlaget för avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453). Lagändringarna som avser införandet av garantitillägget ska träda i kraft men i vissa delar tillämpas första gången i fråga om förmåner som avser . När det gäller förslagens konsekvenser anger regeringen att av samtliga individer som tar ut någon allmän pension beräknas få en ökad disponibel inkomst genom reformen. Bland kvinnor är det och bland män som får en ökad disponibel inkomst. Ungefär hälften av individerna får (det högsta beloppet) och får eller mer. Bland kvinnorna får av de berörda . Motsvarande andel för männen är . Förslaget har en effekt i form av ökade marginaleffekter för vissa grupper. För en person som inte har bostadstillägg kommer marginaleffekterna att öka för allmän inkomstpension i inkomstintervallet där garantitillägget fasas ut. Detta intervall är . I inkomstintervallet kommer marginaleffekten att vara som högst och uppgå till . För pensionärer som även har det ordinarie bostadstillägget är marginaleffekterna högre än för pensionärer som inte har det. Garantitillägget kommer även för gruppen med bostadstillägg att öka marginaleffekterna till men inte i hela intervallet för utfasningen, dvs. mellan ca 11 850 och . Ökningen av marginaleffekterna blir dock inte lika stor som för pensionärer utan bostadstillägg, jämfört . Införandet av ett garantitillägg bedöms leda till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Vid införandet av den nya förmånen bedömer regeringen att administrationen och antalet försäkringsärenden hos kommer att öka eftersom samtliga försäkrade som har rätt till garantipension ska prövas för rätten till den nya förmånen. Även handläggningen av bostadstillägg kommer att påverkas genom en ökad mängd nya ansökningar till följd av att fler pensionärer kommer att kunna få bostadstillägg. It-system som kan hantera beräkning, handläggning och beställning av utbetalning av den nya förmånen från behöver utvecklas och befintliga it-system behöver anpassas till den nya förmånen. Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Reglerna i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (samordningsförordningen) innebär att sociala trygghetsförmåner som är s.k. kontantförmåner och som en person har förvärvat i en medlemsstat som regel inte får minskas eller dras in om den berättigade personen är bosatt i en annan medlemsstat än den som betalar ut förmånen. Ålders- och efterlevandepensioner har samordnats på detta vis enligt de allmänna bestämmelserna i kapitel 5 i samordningsförordningen. Vissa sociala trygghetsförmåner har dock enligt förordningen samordnats enligt bestämmelserna om s.k. minimiförmåner (artikel 58). har tidigare tolkat artikel 58 i samordningsförordningen som att det inte finns någon svensk förmån som omfattas av artikel 58. Enligt dom i mål C-189/16 mot och tolkningen av artikeln anses dock numera garantipensionen och garantipensionen till omställningspension utgöra minimiförmåner. Därmed saknas rättsligt stöd för att fortsätta att bevilja och betala ut garantipensionen och garantipensionen till omställningspension till personer bosatta i ett annat land inom EES eller i (nedan används samlingsnamnet garantipension i EU). För att undvika orimliga konsekvenser och för att säkerställa att garantipension i EU fortsatt betalades ut med oförändrade belopp till personer bosatta inom EES eller i gjordes ändringar i socialförsäkringsbalken (SFS 2018:1627). Denna rätt till utbetalning har därefter förlängts i flera omgångar, senast till utgången av (SFS 2021:1246), bl.a. med motiveringen att utredningsförslag på området behövde analyseras. Regeringen bedömer att det inte kommer att kunna genomföras någon förändring av den nuvarande regleringen om garantipension i närtid och att möjligheten till utbetalning av garantipension i EU i dess nuvarande utformning bör upphöra vid utgången av . Regeringen anser emellertid att de personer som omfattas av regleringen om garantipension i EU bör få något mer tid att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension. Regeringen föreslår därför att rätten till utbetalning ska förlängas , fr.o.m. t.o.m. . Den förlängda möjligheten ska endast avse fortsatta utbetalningar till personer som har rätt att få garantipensionen i EU för . När det gäller trädde landet ut ur EU , med ett utträdesavtal som reglerar skyldigheter och rättigheter mellan EU:s medlemsstater och . Till utgången av 2020 tillämpades på samma sätt som när var medlem i EU. Som nämnts betalas inte garantipension ut till personer bosatta inom EES eller i med stöd av samordningsförordningen. Garantipensionärer bosatta i fick landet var medlem i EU utbetalningar med stöd av den svenska lagstiftningen. Inför utträdestidpunkten tolkade regeringen det som att fortsatt utbetalning inte skulle vara möjlig med stöd av utträdesavtalet. Regeringen föreslog och beslutade att personer bosatta i som hade rätt att få eller fick garantipension eller garantipension till omställningspension vid utträdestidpunkten fortsatt skulle få förmånen till utgången av 2019 (prop. 2018/19:53, bet. 2018/19:SfU24, rskr. 2018/19:161). Denna tidsbegränsade rätt har förlängts, senast till utgången av (SFS 2021:1248). innebär när det gäller sociala trygghetsförmåner att en förmånstagare efter utträdestidpunkten och hade rätt till sociala trygghetsförmåner på samma villkor som . reglerar även rätten att i vissa situationer fortsätta att få sociala trygghetsförmåner efter övergångsperiodens slut. I propositionen föreslås att rätten till fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i ska förlängas , fr.o.m. t.o.m. . Ändringen föreslås träda i kraft . Sådan utbetalning möjliggörs, liksom tidigare, genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat EU. Regeringen anser att bedömningen av vilken tid förlängningen ska avse måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med , vilket innebär att övervägandena bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Med hänvisning till att vissa personer genom utträdesavtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda bedömer regeringen det lämpligt att förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat EU. Den tidsmässiga förlängning som föreslås för de som är bosatta inom EES eller i bör även gälla för fortsatt utbetalning till personer bosatta i . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I fråga om anslaget 1:1 Barnbidrag saknades i budgetpropositionen av förbiseende delar av det anslagsändamål som skulle ha funnits med (prop. 2021/22:1 utg.omr. Ändamålet bör enligt regeringen därför ändras så att det omfattar även utgifter enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken samt så att hänvisningar görs till socialförsäkringsbalken och till samordningsförordningen. Regeringen föreslår vidare att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökas med 1 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 45 . Som en följd av hög smittspridning av bl.a. covid-19 har utgifterna för tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning varit betydligt högre än vad som tidigare beräknats. Utgifterna förväntas fortsätta att ligga på en hög nivå. Anslaget bör därför ökas. Regeringen föreslår dessutom att anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Anslaget ökas till följd av regeringens förslag om ett tillfälligt tilläggsbidrag. Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader Barnfamiljer kan få dels ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. Det sistnämnda bidraget lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn eller för barn som bor växelvis eller som ett bidrag för umgängesbarn. Om ett barns föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Bostadsbidrag beräknas utifrån hushållets uppskattade inkomster för ett helt kalenderår och betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. Regeringen föreslår att bostadsbidrag ska lämnas i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer. Tilläggsbidraget ska lämnas till barnfamiljer som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag och beräknas på grundval av de övriga formerna av bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljen. Tilläggsbidraget ska lämnas utan ansökan. I propositionen anges att med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riskerade att hamna i till följd av coronapandemin infördes juli t.o.m. ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Det tillfälliga tilläggsbidraget infördes på nytt juli t.o.m. med anledning av den fortsatta spridningen av covid-19. Bidraget hade samma konstruktion, målgrupp och omfattning som det bidrag som föreslås . fick barnhushåll ett tillskott på av sitt preliminära bostadsbidrag. Även betalades tilläggsbidrag ut på ett motsvarande vis. Regeringen anför att den ekonomiska situation som har uppstått med anledning av händelserna i närområde har bidragit till att många hushåll har fått, eller riskerar att få, kraftigt höjda utgifter. Särskilt har priserna ökat på el, drivmedel och livsmedel. Dessa negativa ekonomiska konsekvenser uppstår efter en långdragen pandemi som har drabbat bl.a. barnhushåll. Boendekostnaden är den största enskilda utgiftsposten för många hushåll. För att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader är det lämpligt att åter förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Tilläggsbidraget föreslås likt tidigare lämnas som ett separat bidrag utanför beräkningen av det ordinära bostadsbidraget, och någon ansökan behövs inte. Regeringen föreslår att tilläggsbidraget liksom tidigare ska lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Tilläggsbidraget ska inte ingå i den slutliga avstämning av bostadsbidraget som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Eftersom tilläggsbidraget är avsett att vara ett tillfälligt tillskott för ekonomiskt utsatta hushåll i en extraordinär situation är det inte rimligt att det ingår i avstämningsförfarandet, vilket skulle medföra en risk för återkrav till följd av ett bidrag som hushållen inte har ansökt om. Regeringen föreslår att bestämmelserna om tilläggsbidrag ska träda i kraft och gälla t.o.m. . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för bostadsbidrag som avser tid före . Lagändringar som innebär att nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag återinförs ska träda i kraft . Bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska fortfarande gälla i fråga om bostadsbidrag som avser tid före . m.fl. (C) föreslår i partimotion 2021/22:4721 yrkande 1 att ska avslå regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget. Motionärerna anför bl.a. att en motsvarande höjning av pensionerna kan åstadkommas på ett avsevärt enklare sätt, utan de nackdelar som regeringens förslag innebär och till lägre administrationskostnader. Regeringens förslag är inte en systemvårdande förbättring utan innebär bl.a. att livsinkomstprincipens ställning försvagas. I yrkande 2 i denna del föreslår motionärerna att anvisar 4 mindre till utgiftsområde 11 än vad som föreslås i propositionen. Till följd av motionärernas förslag om att avslå regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget kan anslaget 1:3 Bostadstillägg för pensionärer minskas med , anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökas med och anslaget 2:1 minskas med . Inledningsvis anser utskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till ändrade ramar samt ändrade och nya anslag för utgiftsområdena 8, 10 och 12. I det anförda ligger att finansutskottet bör tillstyrka regeringens lagförslag om tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Som anförs i propositionen är förslaget motiverat mot bakgrund av den försämrade ekonomiska situation som barnhushåll med låga inkomster har fått eller riskerar att få på grund av ökade levnadsomkostnader till följd av händelser i närområde. När det gäller utgiftsområde 11 lämnar regeringen ett lagförslag om förlängd utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i . Utskottet delar regeringens bedömning att de personer som omfattas av denna reglering bör få något mer tid att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension och garantipension till omställningspension och anser därför att finansutskottet bör tillstyrka förslaget. Utskottet anser även att finansutskottet bör tillstyrka regeringens lagförslag om förlängd utbetalning av garantipension till . Utöver det anförda innebär förslagen i propositionen förändringar av statens utgifter inom utgiftsområde 11 till följd av införandet av en ny förmån, garantitillägg i bostadstillägget. I fråga om regeringens förslag i denna del och behovet av höjda pensioner anför utskottet följande. I när priserna stiger kraftigt på de varor och tjänster som är svårast att klara sig utan – mat, värme och bränsle – är det nödvändigt att förbättra de svenska pensionärernas situation. Förbättringar bör dock göras på ett sätt som värnar arbetslinjen i pensionssystemet och som inte gör pensionssystemet ännu mer komplext.