yttr · H905UU4y · 2022-05-02 00:00:00 — skrivelser till regeringen och riksdagsstyrelsen – åtgärder beslutade att uppmana övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Beslutet gäller för utrikesutskottet även i fråga om riksdagsstyrelsens redogörelse /22:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. har granskat den redovisade behandlingen av riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet i de fall det sammansatta utskottet behandlat ärenden som överlämnats från utrikesutskottet. konstaterar att de bedömningar som regeringen gör i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser inte fullt ut ger en korrekt bild. Utskottet saknar i regeringens skrivelse en redovisning av tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4, rskr. 2020/21:338). Mot denna bakgrund delar utskottet inte regeringens uppfattning att ärendet kan anses vara slutbehandlat. När det gäller de bedömningar som riksdagsstyrelsen gör i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser delas de av utskottet. Utskottets granskning av regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse har slutligen gett upphov till ett antal iakttagelser avseende behandlingen av riksdagsskrivelser. Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (9 kap. 8 § riksdagsordningen). Regeringen lämnade skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Riksdagsskrivelser inom utrikesutskottets område I skrivelsen redovisar regeringen 19 riksdagsskrivelser från riksmötena /20, 2020/21 och 2021/22 om beslut med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Elva av riksdagsskrivelserna redovisas som slutbehandlade medan åtta redovisas som ej slutbehandlade. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av betänkanden från utrikesutskottet och från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet där behandlingen avser ärenden som överlämnats från utrikesutskottet Betänkande (*tillkännagivande) Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2019/20:UU18* Granskning av utländska direktinvesteringar 2020/21:UFöU4* Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:UFöU4* Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 2020/2021:UU7* Strategi för den arktiska regionen 2020/21:UFöU5* 2020/21:UFöU5* granskning av Sidas garantiverksamhet Verksamheten i Europeiska unionen 2020/21:UU10* Verksamheten i Europeiska unionen Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Källa: Regeringens skrivelse 2021/22:75. Slutbehandlade propositions- och skrivelseärenden inom utrikesutskottets område Ärenden som avskrivits av regeringen Regeringen har skrivit av ett antal ärenden där beslut varit att lägga en skrivelse från regeringen till handlingarna med avslag på motioner om tillkännagivanden till regeringen, och som därför inte kräver någon verkställighetsåtgärd. Det gäller riksdagsskrivelserna 2020/21:217, 2020/21:305, 2020/21:340, 2020/21:359 och 2020/21:361. Dessa skrivelser anges därmed som slutbehandlade. Därutöver anger regeringen att den skrivit av riksdagsskrivelse 2020/21:338 till som gäller beslut om nordiskt samarbete (bet. 2020/21:UU4) i vilket i beslutspunkt 2 med bifall till en reservation (M, C, V) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet. Riksdagsskrivelsen skrevs enligt regeringen av . Av regeringens skrivelse framgår inte att riksdagsskrivelsen innehåller ett tillkännagivande till regeringen. Riksdagsskrivelsen anges vara slutbehandlad. Slutligen har regeringen skrivit av riksdagsskrivelse 2020/21:357 som gäller beslut om verksamheten i Europeiska unionen , riktad till Statsrådsberedningen, och riksdagsskrivelsen anges vara slutbehandlad. Den riksdagsskrivelse som behandlar samma betänkande och beslut och som ställts till (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:358) redovisas däremot som ej slutbehandlad. Svenskt deltagande i insatser i Riksdagsskrivelserna 2021/22:102 till och 2021/22:103 till Försvarsdepartementet gäller beslut om svenskt deltagande i internationella militära insatser i (bet. 2021/22:UFöU1). I regeringens skrivelse hänvisar regeringen till sitt beslut om regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. De båda riksdagsskrivelserna 2021/22:102 och 2021/22:103 anges därmed vara slutbehandlade. Budget för internationell samverkan Riksdagsskrivelse 2021/22:77 till gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2022/21:1 utg.omr. 5, bet. 2021/22:UU1). Regeringen hänvisar till sitt beslut om regleringsbrev för avseende anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:6, 1:7, 1:8, 1:10 och 1:11 inom utgiftsområde 5, samt avseende (Sida), och . Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Budget för internationellt bistånd Riksdagsskrivelse 2021/22:90 till gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2022/21:1 utg.omr. 7, bet. 2021/22:UU2). Regeringen hänvisar till sitt beslut om regleringsbrev för avseende anslaget 1:1 respektive anslaget 1:6 inom utgiftsområde 7, samt avseende , , och . Riksdagsskrivelsen anges därmed vara slutbehandlad. Ej slutbehandlade propositions- och skrivelseärenden inom utrikesutskottets område Riksdagsskrivelse 2019/20:104 till gäller beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2019/20:1 utg.omr. 7, bet. 2019/20:UU2). I förra årets skrivelse (2020/21:75) angav regeringen att beslutspunkt 2 c) 4 inte var slutbehandlad. Beslutspunkten gäller utställandet av statliga garantier till Afrikanska . Regeringen redovisade att den beslutat att ställa ut statliga garantier men att regeringen avsåg att ställa ut ytterligare statliga garantier i enlighet med beslut. I årets skrivelse (2021/22:75) anges att regeringen på nytt beslutat att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till Afrikanska , som regeringen avser att ikläda staten ytterligare betalningsansvar i enlighet med bemyndigande. Beslutspunkten 2 c) 4 redovisas därför som ej slutbehandlad. Ej slutbehandlade tillkännagivanden inom utrikesutskottets område Granskning av utländska direktinvesteringar Riksdagsskrivelse 2019/20:332 till gäller beslut om granskning av utländska direktinvesteringar (bet. 2019/20:UU18) i vilket gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den ska genomföra åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet samt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen (2019/452) om utländska direktinvesteringar. I förra årets skrivelse (2020/21:75) redovisade regeringen att tillkännagivandet är delvis tillgodosett genom dels proposition 2020/21:13 med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen som efter beslut trädde i kraft , dels genom antagandet av förordningen (SFS 2020:827) i vilken pekas ut som kontaktpunkt enligt EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Vidare tillsatte regeringen en utredning med syfte att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Av regeringens skrivelse (2021/22:75) framgår att utredningen slutredovisade sitt uppdrag genom betänkandet Granskning av utländska direktinvesteringar (SOU 2021:87) och att betänkandet remitterades med sista svarsdatum . Riksdagsskrivelsen redovisas därför inte som slutbehandlad. Sanktioner mot korruption och penningtvätt Riksdagsskrivelse 2020/21:358 till gäller beslut om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10) där i beslutspunkt 4 med bifall till motion 2020/21:3925 (C) yrkande 4 gjorde ett tillkännandegivande till regeringen om att den aktivt bör arbeta för en breddning av EU:s lagstiftning om restriktiva åtgärder, sanktioner, mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna till att även omfatta storskalig och systematisk korruption och penningtvätt. Av regeringens skrivelse framgår att och på olika nivåer inom EU har lyft frågan om sanktioner mot korruption och att detta arbete fortgår. Riksdagsskrivelsen är därför inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2020/21:358 till gäller beslut om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10) där i beslutspunkt 5 med bifall till motion 2020/21:688 (SD), 2020/21:2942 (C) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3239 (L) yrkande 3 och med delvis bifall till motion 2020/21:3241 (L) yrkande 1 gjorde ett tillkännandegivande till regeringen om att den bör utarbeta en nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, i likhet med den som finns inom EU. Av regeringens skrivelse framgår att frågan bereds inom och att riksdagsskrivelsen inte är slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2020/21:160 till gäller beslut om yttrandefrihet (bet. 2020/21:UU7) där , enligt utskottets förslag som lades fram med stöd av initiativrätten enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen och i delvis bifall till ett antal motionsyrkanden[1], gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tillsätta en oberoende om regeringens agerande i fråga om två svenska medborgare som är frihetsberövade utomlands för att ha använt sig av sin yttrandefrihet. Regeringen beslutade att, med hänvisning till tillkännagivandet, tillsätta en kommitté i form av en kommission med uppdrag att granska regeringens, och utlandsmyndigheternas arbete med att uppnå frigivning av och . Uppdraget skulle redovisas , alltså efter det att regeringen lämnade skrivelse 2021/22:75 till . Riksdagsskrivelsen anges därför inte vara slutbehandlad. Förtydligande av säkerhetspolitiska linje De två riksdagsskrivelserna 2020/21:252 till Försvarsdepartementet och 2020/21:253 till gäller beslut om internationella försvarssamarbeten (skr. 2020/21:56, bet. 2020/21:UFöU5) där gjorde ett tillkännagivande till regeringen om det som utskottet anfört om säkerhetspolitiska linje. Av regeringens skrivelse framgår att frågan bereds inom och att riksdagsskrivelserna inte är slutbehandlade. De två riksdagsskrivelserna 2020/21:133 till och 2020/21:134 till Försvarsdepartementet gäller beslut om säkerhetspolitisk inriktning och totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:UFöU4), där gjorde ett tillkännagivande till regeringen om det som utskottet anfört om en Natooption. Av regeringens skrivelse framgår att frågan bereds inom och att riksdagsskrivelserna inte är slutbehandlade. Riksdagsstyrelsen ska i en redogörelse redovisa vilka åtgärder styrelsen vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen (tilläggsbestämmelse 9.17.3 riksdagsordningen). Riksdagsstyrelsen lämnade redogörelse /22:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. I redogörelsen redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Redogörelsen innehåller två riksdagsskrivelser med anledning av utrikesutskottets betänkanden. Den första skrivelsen gäller skrivelse 2020/21:342 som avser beslut enligt betänkande 2020/21:UU14 Interparlamentariska unionen (IPU). I betänkandet behandlades riksdagsstyrelsens redogörelse /21:RS3 Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete . beslutade att lägga riksdagsstyrelsens redogörelse /21:RS3 till handlingarna. Enligt riksdagsstyrelsen är skrivelse 2020/21:342 därmed att betrakta som slutbehandlad. Den andra skrivelsen gäller skrivelse 2020/21:91 som innehåller beslut enligt betänkande 2021/2022:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I betänkandet behandlades regeringens budgetproposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden på området. beslutade att bifalla proposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och avslå motsvarande motioner, att bifalla punkterna 4 och 6 i samma proposition och avslå motionerna samt att bifalla punkterna 2, 3 och 5 i samma proposition. Riksdagsstyrelsen beslutade vidare om anslagen i fråga om , dels i fråga om anslagsdirektiv för för , dels i fråga om utgiftsområdets anslag 1:5 . Mot bakgrund av detta anges skrivelse 2020/21:91 vara slutbehandlad. Regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse är viktiga för utskottets uppföljning av de beslut som fattats på förslag av utskottet. Likaså är regleringsbreven och ändringar av dem – inte minst för förståelse för hur regeringen fördelar myndighetsansvaret för anslagen och hur anslagens villkor fullföljs. Tillsammans har regeringens skrivelse, riksdagsstyrelsens redogörelse, regleringsbreven och ändringar av dem således utgjort underlaget för utskottets yttrande. konstaterar att de bedömningar som regeringen gör i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser inte fullt ut ger en korrekt bild. Utskottet saknar i regeringens skrivelse en redovisning av tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet (bet. 2020/21:UU4, rskr. 2020/21:338). Mot denna bakgrund delar utskottet inte regeringens uppfattning att ärendet kan anses vara slutbehandlat. När det gäller de bedömningar som riksdagsstyrelsen gör i fråga om slutbehandlade och ej slutbehandlade riksdagsskrivelser delas de av utskottet. Utskottets granskning av regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse har vidare gett upphov till ett antal iakttagelser avseende behandlingen av riksdagsskrivelser. Med utskottets bedömningar och iakttagelser i detta yttrande förordas att föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna. Utskottet gör ett flertal iakttagelser i sin genomgång av regeringens skrivelse och de riksdagsskrivelser som med anledning av utrikesutskottets eller det gemensamma utrikes- och försvarsutskottets betänkanden redovisas där. När det gäller tillkännagivandet om granskning av direktinvesteringar (bet. 2019/20:UU18, rskr. 2019/20:332) konstaterade utskottet i föregående års yttrande (2020/21:UU6y) med anledning av regeringens skrivelse 2020/21:75 att tillkännagivandet var delvis tillgodosett. Tillkännagivandet ansågs delvis tillgodosett dels genom proposition 2020/21:13 med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen som efter beslut trädde i kraft , dels genom antagandet av förordningen (SFS 2020:827) i vilken pekas ut som kontaktpunkt enligt EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Utskottet såg vidare fram emot ytterligare åtgärder från regeringens sida efter att slutfört sitt arbete. Utskottet noterar att utredningen slutredovisade sitt uppdrag genom betänkandet Granskning av utländska direktinvesteringar (SOU 2021:87) och att betänkandet remitterades med sista svarsdatum . Utskottet konstaterar att utredningens slutbetänkande rymmer förslag om hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Utskottet avser att följa frågan. När det gäller riksdagsskrivelse 2020/21:338 uppmärksammar utskottet att beslut i ärendet omfattar ett tillkännagivande om ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4). Utskottet ser med viss förvåning att det av regeringens skrivelse inte framgår att beslutat om ett tillkännagivande till regeringen inom ramen för ärendet. beslutade med bifall till en reservation att tillkännage det som anförs i reservationen för regeringen (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4, rskr. 2020/21:338): Samarbetet mellan de nordiska länderna behöver också stärkas på andra områden. Ett sådant exempel handlar om kommunikationer, transporter och infrastruktur som är viktiga för tillväxt och välstånd. Den här typen av investeringar är också mycket långsiktiga varför samarbete och koordinering är en styrka. har, från parlamentariskt håll i över parti-, block- och nationsgränser, gång på gång påpekat behovet av ett ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor. Vi beklagar att regeringen inte hörsammat detta. Det är visserligen bra att ett tillfälligt ministerråd för digitaliseringsfrågor kommit till stånd. Men detta bör endast ses som ett steg på vägen mot ett permanent ministerråd som i bredare perspektiv kan ansvara för regeringarnas samarbete också när det gäller transporter och andra infrastrukturfrågor. En välfungerande nordisk infrastruktur som baserar sig på fri rörlighet har stor betydelse för vår tillväxt, inte minst i gränsregionerna. ser vi tyvärr att många för viktiga frågor på detta område åsidosätts i regeringarnas samarbete. Utskottet saknar i regeringens skrivelse dels en kvittering av tillkännagivande i denna fråga, dels en redovisning av regeringens överväganden och eventuella åtgärder med anledning av tillkännagivande. En sådan redovisning är avgörande för att utskottet ska kunna bedöma i vilken mån tillkännagivandet kan anses vara tillgodosett eller regeringens bevekelsegrunder för att inte agera i enlighet med tillkännagivandet. Eftersom utskottet saknar underlag för dessa bedömningar kan utskottet inte heller dela regeringens uppfattning att riksdagsskrivelse 2020/21:338 kan anses vara slutbehandlad. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma i frågan. När det vidare gäller tillkännandegivandet om en breddning av EU:s lagstiftning om sanktioner mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna till att även omfatta storskalig och systematisk korruption och penningtvätt (bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:358) uppskattar utskottet att och på olika nivåer inom EU har lyft frågan om sanktioner mot korruption och att arbetet fortgår som utskottet avser att fortsätta följa frågan. Utskottet har i betänkandet Mänskliga rättigheter ur ett tematiskt perspektiv (bet. 2021/22:UU7) på nytt uttryckt att sanktioner mot människorättsbrott (s.k. Magnitskijsanktioner) bör utvidgas till att omfatta även korruption. I fråga om tillkännagivande om en nationell sanktionslagstiftning noterar utskottet att detta enligt skrivelsen bereds inom och att riksdagsskrivelsen om tillkännagivandet således inte är slutbehandlad. Utskottet avser att följa frågan. När det gäller tillkännagivandet om en oberoende välkomnar utskottet de åtgärder som vidtagits av regeringen genom tillsättandet av en kommitté i form av en kommission med uppdrag att granska regeringens, och utlandsmyndigheternas arbete med att uppnå frigivning av och . I regeringens skrivelse 2021/22:75, överlämnad till , står att uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att regeringen genom ett tilläggsdirektiv beslutat att förlänga utredningstiden. Uppdraget ska enligt tilläggsdirektivet redovisas , vilket utskottet informerades om av kabinettssekreterare vid utrikesutskottets sammanträde . Utskottet konstaterar att regeringens skrivelse huvudsakligen avser åtgärder som vidtagits men att även vissa senare regeringsbeslut kan omfattas i syfte att underlätta för utskotten att få en så aktuell bild som möjligt. För utskottet framstår det inte som orimligt att regeringen hade redovisat förlängningen av kommissionens uppdrag i skrivelsen. Utskottet finner det beklagligt att utredningens redovisning dröjer. I fråga om tillkännagivandet om ett förtydligande av säkerhetspolitiska linje noterar utskottet att detta enligt skrivelsen bereds inom och att riksdagsskrivelsen således inte är slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om en Natooption noterar utskottet att detta enligt skrivelsen likaså bereds inom och att riksdagsskrivelsen om tillkännagivandet således inte är slutbehandlad. Utskottet konstaterar att regeringen inte hörsammat tillkännagivanden om ett förtydligande av den säkerhetspolitiska linjen (bet. 2020/21:UFöU5) och om en Natooption (bet. 2020/21:UFöU4). Att så är fallet framgår bl.a. av utrikesministerns anföranden i samband med regeringens utrikespolitiska deklarationer såväl 2021 som 2022. Utskottet noterar således en olämplig diskrepans mellan att utrikesministern i dessa anföranden utrycker att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast som regeringen genom skrivelse 75 meddelar att de två tillkännagivandena är föremål för fortsatt beredning. I utskottets betänkande om vissa säkerhetspolitiska frågor (bet. 2021/22:UU11, rskr. 2021/22:187), beslutat av , berörde utskottet kortfattat formerna för utrikespolitiskt beslutsfattande, med anledning av motionsyrkanden om säkerhetspolitiska linje och dess förankring i . Utskottet framförde följande: I sitt utlåtande till i frågan (utl. 2001/02:UU2) anförde utrikesutskottet att utrikespolitiken skiljer sig från övriga politikområden genom att politikutvecklingen i stor utsträckning sker genom uttalandepolitik – ofta genom att positionsförändringar i en given fråga växelvis kan initieras av och regeringen. Utskottet konstaterade också att andra stater i någon utsträckning följer och ibland också reagerar på vad säger i olika utrikespolitiska frågor, varför man torde kunna hävda att i praktiken har en viss direkt utrikespolitisk roll. säkerhetspolitiska linje läggs således fast av regeringen, men utskottet vill understryka att regeringen har ett ansvar för att förankra den i . I en parlamentarisk demokrati blir det i längden ohållbart om en regerings säkerhetspolitiska linje inte har stöd i . Omformuleringar bör ske i samråd mellan och regeringen. Vad utskottet här anförde om förankring av säkerhetspolitiska linje beslutade att ge regeringen till känna med bifall till motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 3 och 2021/22:3776 (M) yrkande 39 (bet. 2021/22:UU11, rskr. 2021/22:187). Utskottet konstaterade i samma betänkande (bet. 2021/22:UU11, rskr. 2021/22:187) att det av årets utrikespolitiska deklaration framgår att regeringen inte avser att tillmötesgå tillkännagivande om en Natooption. Utskottet framhöll att det fortfarande anser att , i likhet med , bör uttala en tydlig Natooption i sin säkerhetspolitiska linje. Denna option innebär enligt utskottet att upprätthåller möjligheten att söka medlemskap i och noggrant ger akt på förändringar i den internationella säkerhetspolitiska miljön. Ett väl fungerande partnerskap med Nato och en hög grad av militär samverkansförmåga är därför av stor vikt enligt utskottet. beslutade , med bifall till motion 2021/22:3246 (C) yrkande 5, att ge regeringen till känna vad utskottet i betänkandet (bet. 2021/22:UU11, rskr. 2021/22:187) anfört om en Natooption. Utskottet noterar slutligen att regeringen tog initiativ till överläggningar med partier för att diskutera det förändrade säkerhetspolitiska läget till följd av aggression mot .