yttr · H905NU2y · 2022-02-17 00:00:00 — Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig dels över regeringens proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund, dels över de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de delar i propositionen och följdmotionerna som berör näringsutskottets beredningsområde, vilket främst innefattar de förslag som rör det statligt ägda bolaget och åtgärder för att främja naturturism. Vidare överlämnar utskottet tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden som rör . Mot bakgrund av innehållet i regeringens proposition 2021/22:58 anser utskottet att dessa yrkanden med fördel behandlas tillsammans med propositionen. De motioner som överlämnas till miljö- och jordbruksutskottet är 2021/22:60 (V) yrkandena 7–9, 2021/22:2416 (M), 2021/22:2456 (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 (M), 2021/22:3199 (V) yrkande 20, 2021/22:3279 (V) yrkande 27, 2021/22:3432 (M) yrkandena 13 och 14 samt 2021/22:3880 (KD) yrkande 84. förordar i yttrandet att miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns tio avvikande meningar (M, SD, V, KD, L, MP). I propositionen anförs att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. Det anförs även att har ett ansvar internationellt och för kommande generationer för att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden samt för nationella och internationella åtaganden för att skydda biologisk mångfald i skogen. Hållbar skoglig tillväxt, ersättning av fossila råvaror, ökad cirkularitet samt kolinbindning i biomassa och marken ska enligt propositionen främjas och läckage från mark och andra källor minskas. En stark ägande- och brukanderätt anges vidare vara grunden för att i ökad utsträckning kunna ta till vara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. För att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta bedriva skogsbruk föreslås i propositionen dels att bemyndigar regeringen att överföra produktiv skogsmark som inte utgör fjällnära skog från till staten, dels att markförsäljningsprogram ändrar inriktning och omfattning. Det innebär att ett ersättningsmarksprogram genomförs för att möta efterfrågan hos de enskilda markägare som inte längre tillåts bruka sin skog. Avsikten är att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta bedriva skogsbruk och att genom snabbt skydd kunna erbjuda mindre skogsägare alternativ när värdefull skog skyddas. Programmet ska omfatta produktiv skogsmark och inriktas helt mot enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar, för vilka ersättningsmark kan vara ett attraktivt alternativ som möjliggör ett fortsatt brukande på en annan plats. Regeringen bedömer att ett ersättningsmarksprogram kan bidra positivt till det strategiska arbetet med skydd av värdefull natur och i huvudsak bör gälla mark utanför det fjällnära området. ska i samarbete med identifiera lämpliga arealer. Förslagen i propositionen innebär även att ges i uppdrag att mot marknadsmässig ersättning, i stället för det nuvarande markförsäljningsprogrammet, avyttra totalt upp till produktiv skogsmark som inte är skyddsvärd. Marken ska enligt propositionen kunna erbjudas som alternativ ersättningsform för skyddsvärda arealer, i huvudsak ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Erbjudandet ska gälla enskilda markägare av skyddsvärd skog inklusive skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar. Syftet med markförsäljningsprogrammet anges vara att främja skogsbruket i glesbygd och naturvärden i så måtto att det fortsättningsvis finns möjlighet att bedriva ett aktivt skogsbruk till nytta för lokalsamhället. Programmet ges därmed ett naturvårdssyfte och ska få marknadsmässig ersättning från staten för samtliga arealer som avyttras enligt programmet Regeringens förslag om ersättningsmark och uppdrag I kommittémotion 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att bemyndigar regeringen att –2024 överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av ägt dotterföretag. I yrkande 4 förordas vidare att avslår regeringens förslag om att ges i uppdrag att, mot marknadsmässig ersättning, i stället för nuvarande markförsäljningsprogam avyttra totalt upp till produktiv skogsmark för att kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar. I partimotion 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med en redovisning av hur de åtgärder som föreslås i propositionen ska finansieras. Mot bakgrund av de ändringar som gjordes i regeringens budgetförslag menar motionärerna att flera delar i regeringens proposition är svåra att genomföra. Inriktningen för systemet med ersättningsmark och markförsäljningsprogram I kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att regeringen inte bör begränsa vilka typer av ägare som ges möjlighet att delta i de program för ersättningsmark och markförsäljning som föreslås i propositionen. I kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 8 anförs att inte enbart enskilda skogsägare bör vara aktuella för ersättningsmark och markförsäljning och att alla bolagsformer bör behandlas lika. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål I partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 27 förordas ett tillkännagivande om att all statligt ägd skog bör samlas i ett nytt bolag med hållbart brukande som främsta mål. Motionärerna anser att staten ska bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden och menar att dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Bolaget bör åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Ett likalydande tillkännagivande med samma motivering förordas i kommittémotion 2021/22:3199 yrkande 20 av m.fl. (V). I kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 13 förordas ett tillkännagivande om att det ska inrättas ett nytt skogsbytesprogram i syfte att säkerställa att skogsägare som förlorat rätten att bruka sin mark får sin skog ersatt från statliga , som det blir möjligt att skydda värdefull natur. Vidare förordas i yrkande 14 att det också ska inrättas ett nytt markförsäljningsprogram för . I motionen beskrivs den tänkta inriktningen för ett sådant program. Här framförs bl.a. att bör få i uppdrag att sälja av bolagets skogsmark och flera villkor som ska gälla vid försäljningen. I kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att uppdrag bör innefatta ett nytt markförsäljningsprogram som innebär att av bolagets skogsmark ska säljas. Motionärerna vill att detta program ska genomföras utöver det som föreslås i propositionen. I motionens yrkande 8 förordas även att regeringen ska precisera uppdraget till så att nettointäkterna från det utökade markförsäljningsprogrammet ska återgå till staten. I kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 8 förordas ett tillkännagivande om att skogsinnehav inte ska minska. Motionärerna skriver att i den mån ytterligare skog ska undantas från brukande bör detta i första hand avse statlig mark. Men då bör motsvarande arealer där nyttan av nuvarande skydd är lägre återföras till brukande. En del av marker ska användas för att fortsätta att utveckla metoder för vardagshänsyn och för att pröva under vilka förhållanden kontinuitetsskogsbruk kan vara lönsamt och leda till godtagbar långsiktig skogsskötsel, godtagbara förhållanden för biologisk mångfald, godtagbar tillväxt och godtagbara virkesförråd. I linje med detta förordas i yrkande 10 att skogar i huvudsak ska nyttjas till virkesproduktion och för att utveckla nya metoder för hänsynsfullt skogsbruk. I kommittémotion 2021/22:4334 av m.fl. (SD) anförs i yrkande 4 att när staten använder egen mark för att kompensera skogsägare vars skog undantas från skogsbruk ska detta ske i närområdet för att bidra till att skogs- och jordbruk inte minskar. I kommittémotion 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör omarbeta ägardirektiven för de bolag med statligt ägande som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa . Vidare förordas i yrkande 9 ett tillkännagivande om att bör öka sitt innehav av skog. Motionärerna menar att de bästa förutsättningarna för att kombinera de olika intressen i form av olika värden som skogen kan bidra med som biologisk mångfald, bioenergiutvinning, turism och rekreation är genom att bedriva en aktiv statlig skogspolitik. I kommittémotion 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att ska upphöra med det gällande markförsäljningsprogrammet bl.a. eftersom det enligt motionärerna inte bidrar till landsbygdsutveckling i närområdet. I kommittémotion 2021/22:3880 yrkande 84 förordar m.fl. (KD) att ska få i uppdrag att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Intäkterna ska ges vidare som utdelning till staten. I kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7 förordas att skogsägare som drabbats av en nyckelbiotopsregistrering ska vara de som prioriteras för ersättning och bytesmark. De insatser som regeringen beskriver i propositionen om ersättningsmark för skydd av skog samt det utökade markförsäljningsprogrammet om bör därför riktas mot gruppen av skogsägare vilka tvingats se sin mark registreras som nyckelbiotop. I kommittémotion 2021/22:4337 av m.fl. (L) anförs att ett nytt markförsäljningsprogram bör införas för för att höja ambitionen att överföra statligt ägd skog till enskilda. I yrkande 5 förordas ett tillkännagivande om detta och att programmet ska omfatta produktionsskog. (M) förordar i motion 2021/22:2416 ett tillkännagivande om att staten bör sälja . Motionären anser att staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, men inte genom att agera storägare. Försäljningen kan med fördel göras i mindre delar så att många privata ägare får möjlighet att köpa skog med en god arrondering som resultat. (M) föreslår i motion 2021/22:2727 ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från . Motionären anser att genom att inte sälja mark till grannfastigheter hindrar skogsägare från att expandera sin verksamhet, vilket kan vara nödvändigt för att skapa rationella brukningsenheter och ett effektivt skogsbruk. Detta menar motionären hämmar utvecklingen och därmed inte skapar mervärden för . Bakgrund och pågående arbete Grunder för förvaltning av företag med statligt ägande beslutar om grunderna för hur statens tillgångar ska förvaltas och förfogas över, vilket innefattar bolagen med statligt ägande. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatta verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta nödvändiga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringens årliga skrivelse till har beslutat om att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980:81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör huvuddelen i regeringens årliga skrivelse. I statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolagsstyrningen. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare anges i ägarpolicyn att staten verkar i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I den nya ägarpolicyn finns nya riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål, krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp samt systematiskt säkerhetsarbete. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort närmare för detta (bet. 2020/21:NU4). beslutas ägarpolicyn vid årsstämman i de statligt helägda bolagen, vilket innebär att policyn i dessa fall är en bolagsrättsligt bindande instruktion (ägaranvisning) till bolagets styrelse. Övergripande om styrning av de statliga företagen Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, bolagsstämman. Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar staten som ägare. Styrelsen utser i sin tur en vd. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter påverka inriktningen av bolagets verksamhet på bolagsstämman. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden (ägarsamordning). Vid regelbundna möten mellan företrädare för bolaget respektive ägaren (ägardialog) följs bl.a. målen för bolagen upp. Av statens ägarpolicy framgår att förvaltningen styrs av om statligt stöd samt redovisning av allmänna medel, konkurrenslagstiftningen, lagen om offentlighet och sekretess samt och utvecklings () riktlinjer för statligt ägda företag. De sistnämnda riktlinjerna ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Enligt 9 kap. 8 § regeringsformen (RF) förvaltar och förfogar regeringen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar (9 kap. 9 § RF). Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. På motsvarande sätt behöver regeringen enligt budgetlagen (8 kap. 4 §) också bemyndigande för att genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår från aktiebolagslagens regler för bolag med aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolagsstyrning och statens ägarpolicy. Genom ägaranvisningar ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag och befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det av den tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. I statens ägarpolicy anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. Om ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att göra det möjligt att utvärdera hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar ska enligt policyn kunna aktualisera en översyn av målen. I ägarpolicyn anges att ekonomiska mål vanligtvis tas fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelsen och företagsledningen arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess att nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är enligt ägarpolicyn att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkten när uppdragsmål fastställs ska vidare vara dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, dvs. de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Eftersom ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning kan vara inbördes beroende ska uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet tas fram samordnat. Då kan ambitionsnivån för uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av och påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett uppdragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvisning till bolaget. pågår ett arbete inom med att se till att de bolag som har samhällsuppdrag i relevanta fall även ska få ett uppdragsmål. är helägt av svenska staten och är största skogsägare. Av bolagets års- och hållbarhetsredovisning framgår att har verksamhet i ca 170 kommuner och förvaltar av skogsmarken i med tyngdpunkt i den norra delen av landet. Det uppdrag som är styrande för verksamhet beslutades av 2010 när bolagets tidigare uppdrag ändrades (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Beslutet innebär att bolaget ska vara en oberoende aktör på virkesmarknaden med kärnverksamhet inom skogsbruk och att verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund. uppdrag har även omfattat ett samhällsuppdrag som innebär att en viss del av bolagets markinnehav ska säljas för att bl.a. stärka enskilt skogsbruk. Samhällsuppdraget tillkom i samband med att beslutade om ett uppdrag för det nya bolag som uppstod när förvärvade samtliga aktier i skogsföretaget . I propositionen som biföll angavs att det nya bolaget aktivt ska verka för att erbjuda omarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheter ägnade att förstärka det enskilda skogsbruket samt att bolaget bör ha som inriktning att genom försäljning av mark till enskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd. I propositionen angavs även att bolaget i försäljningsaktiviteterna skulle prioritera glesbygden och att den sålda arealen kunde uppgå till mellan av den totala arealen i det nybildade bolaget. All överföring av mark skulle ske till marknadsmässiga priser. När övergripande uppdrag ändrades 2010 så att bolagets verksamhet ska drivas på affärsmässiga grunder omformulerades även samhällsuppdraget om att bolaget ska sälja en del av sitt markinnehav till enskilda. Av propositionen som biföll framgår att även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor ska möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. I propositionen anges även att mark ska säljas till dess att av den areal som bolaget hade 2002, när bolaget bildades, är avyttrad. uppföljning av beslut som ligger till grund för markförsäljningsprogram Utskottet har som ett led i arbetet med uppföljning och utvärdering följt upp beslut som ligger till grund för s.k. markförsäljningsprogram. Det övergripande syftet med uppföljningen var att ge beslutsfattare i ökade möjligheter att fatta välgrundade beslut när det gäller uppdrag och mål för de statligt ägda bolagen i allmänhet och i synnerhet. Inom ramen för uppföljningen genomförde utskottet ett webbaserat seminarium där bl.a. markförsäljningsprogrammets genomförande och effekter diskuterades med inbjudna aktörer. I en rapport som publicerades (2020/21:RFR3) presenterar utskottets grupp för uppföljning och utvärdering resultatet av uppföljningen tillsammans med gruppens viktigaste iakttagelser och reflektioner. Sammanfattningsvis framhöll gruppen bl.a. att uppdrag om att sälja mark till enskilda, så som det är beslutat av , är svårt att följa upp och utvärdera. Mot bakgrund av vad som framkommit i uppföljningen manade gruppen därför till eftertanke hos beslutsfattare i och regeringen när det gäller hur samhällsuppdrag till statligt ägda bolag utformas. En utgångspunkt bör enligt gruppen vara att uppdragen ska gå att följa upp och utvärdera som kostnaderna för genomförande, uppföljning och utvärdering ska stå i proportion till uppdragets omfattning och avsedda effekt.