yttr · H905JuU5y · 2022-05-03 00:00:00 — tillsattes en utredning för att se över reglerna om straffmätning vid flerfaldig brottslighet (dir. 2021:56). Utredaren ska överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig brottslighet. Det ska säkerställas att straff står i proportion till brottslighetens allvar även för den som begår flera brott. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Renodling av polisens arbetsuppgifter har tillkännagett för regeringen det som utskottet anfört om renodling av polisens arbetsuppgifter (bet. 2014/15:JuU16 punkt 20, rskr. 2014/15:152). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 11): beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). Regeringen beslutade propositionen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (prop. 2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i kraft . tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av regelverket för ordningsvakter (dir. 2019:89). En av de frågor som utretts är om ordningsvakter kan utföra ytterligare arbetsuppgifter för att frigöra resurser för . Ett exempel på en arbetsuppgift som är särskilt resurskrävande för är enligt direktiven att transportera personer som frihetsberövats av ordningsvakter med stöd av t.ex. polislagen (1984:387) eller lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer. En mer ändamålsenlig användning av ordningsvakter kan även på ett generellt plan frigöra resurser för till andra mer prioriterade uppgifter. I utredningens betänkande (SOU 2021:38), som redovisades , föreslås bl.a. att ordningsvakter ska kunna användas för fler ändamål och få utökade befogenheter, t.ex. när det gäller att transportera en omhändertagen person till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstation. Betänkandet har remitterats och bereds i . För att ytterligare avlasta polisen från uppdrag att utföra transporter pågår även arbete i med att ta fram ny lagstiftning i syfte att inhyrda arrestantvakter ska kunna utföra vissa transporter av frihetsberövade personer. En promemoria har remitterats och remisstiden gick ut . Därutöver pågår arbete som syftar till att avlasta från vissa uppdrag av mer administrativ karaktär. En promemoria med förslag till en ny hittegodslag för hittegods i kollektivtrafik har tagits fram. Förslaget innebär att ansvar för sådant hittegods begränsas. Promemorian har remitterats och förslagen bereds nu i . I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60) föreslås att de tillstånd som lämnar för att verksamheter ska få bedriva hotell- och pensionatsrörelse ska ersättas med en anmälningsskyldighet. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Regeringen avser vidare att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Punkten är inte slutbehandlad. Villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet har tillkännagett för regeringen det som utskottet anfört om villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 punkt 15, rskr. 2014/15:153). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 12): En särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen lämnades inte något förslag som innebär att återfall i brott påverkar tidpunkten för villkorlig frigivning. Regeringen avser att tillsätta en utredning som bl.a. ska omfatta den fråga som tillkännagivandet avser. Punkten är inte slutbehandlad. har riktat ett flertal tillkännagivanden till regeringen inom vapenområdet. Utskottet har vid ett flertal tillfällen riktat kritik mot regeringens hantering av ärenden inom vapenområdet. Bland annat har utskottet uppgett att de åtgärder som vidtagits inte varit tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandena och att regeringen agerat alltför långsamt i behandlingen av tillkännagivandena. Nedan redogörs för några av de tillkännagivanden inom vapenområdet som enligt regeringen inte är slutbehandlade: • en översyn av vapenlagstiftningen (bet. 2018/19:JuU29 punkt 9, rskr. 2018/19:298, bet. 2019/20:JuU33 punkt 8, rskr. 2019/20:304, bet. 2020/21:JuU5 punkt 2, rskr. 2020/21:31 och bet. 2020/21:JuU30 punkt 7, rskr. 2020/21:398) • tidsbegränsade vapenlicenser (bet. 2018/19:JuU29 punkt 15, rskr. 2018/19:298, bet. 2019/20:JuU33 punkt 12, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU11 punkt 4, rskr. 2020/21:167) • regeringen ska se till att genomförandet av ändringsdirektiv i svensk rätt inte går längre än vad direktivet kräver (bet. 2019/20:JuU33 punkt 10, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU11 punkt 2, rskr. • en ny tillståndsmyndighet för vapenlicensärenden (bet. 2019/20:JuU33 punkt 5, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU30, punkt 5, rskr. 2020/21:398) • kortare handläggningstider i vapenlicensärenden (bet. 2019/20:JuU33 punkt 6, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU30, punkt 6, rskr. 2020/21:398) • synnerliga skäl i vapenlagen (bet. 2019/20:JuU33 punkt 13, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU30, punkt 8, rskr. 2020/21:398) • licenshantering vid vapenbyte (bet. 2019/20:JuU33 punkt 14, rskr. 2019/20:304 och bet. 2020/21:JuU30 punkt 9, rskr. 2020/21:398) • krav för vapenlicens (bet. 2020/21:JuU30 punkt 10, rskr. 2020/21:398) • utökad vapengarderob (bet. 2018/19:JuU29 punkt 20, rskr. 2018/19:298 och bet. 2020/21:JuU30 punkt 13 rskr. 2020/21:398) • en skyndsam översyn av bestämmelserna om europeiskt skjutvapenpass (bet. 2018/19:JuU29 punkt 25, rskr. 2018/19:298 och bet. 2020/21:JuU30 punkt 16, rskr. 2020/21:398) • en översyn av kraven för att få bedriva handel med skjutvapen (bet. 2020/21:JuU30 punkt 17, rskr. 2020/21:398) • en utredning av tillsynsansvaret för skjutbanor (bet. 2020/21:JuU30 punkt 18, rskr. 2020/21:398). När utskottet behandlade motsvarande skrivelse riktades i flera delar kritik mot regeringens åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen (yttr. 2020/21:JuU4y). Utskottet framhöll bl.a., i likhet med i yttranden , att ett tillkännagivande inte kunde anses slutbehandlat genom att en utredning tillsatts om inte detta uttryckligen är vad som efterfrågas. Dessa tillkännagivanden kan enligt utskottets mening inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar, inte minst mot bakgrund av att regeringen lagt ned utredningar. Utskottet ansåg vidare att vissa tillkännagivanden som redovisades som slutbehandlade inte borde ansetts vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte ansågs var tillräckliga för att tillgodose det som hade efterfrågat. Särskilt uppmärksammades de tillkännagivanden som ansågs slutbehandlade genom propositionen om 2017 års ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv. Enligt utskottets mening borde inte dessa tillkännagivanden ha redovisats som slutbehandlade eftersom avslagit propositionen och tillkännagett på nytt dels att direktivet skulle genomföras på miniminivå, dels att regeringen skulle återkomma till med ett förslag om att avskaffa tidsbegränsade licenser. Slutligen ansåg utskottet, i likhet , att regeringen i flera fall varit alltför långsam och passiv i behandlingen av tillkännagivanden. Vidare saknades också uppgifter om när de tillkännagivanden som inte var slutbehandlade kunde beräknas vara slutbehandlade. Som exempel lyfte utskottet fram ett par äldre tillkännagivanden, bl.a. om en översyn av vapenlagstiftningen, om det s.k. danstillståndet och om den s.k. mängdrabatten. Utskottet konstaterade även att regeringen hade brustit i hanteringen av nyare tillkännagivanden, som t.ex. tillkännagivanden om att flytta licenshanteringen till en ny viltmyndighet, om att utöka vapengarderopen och om delad vapenlagstiftning mellan lagliga och olagliga vapen. har under innevarande och förgående valperiod lämnat ett stort antal tillkännagivanden till regeringen. En del av dessa har sitt ursprung i justitieutskottet. Det stora antalet tillkännagivanden har också lett till att regeringen vidtagit åtgärder för att utveckla och förbättra politiken inom rättsområdet i den riktning som efterfrågat, vilket också framgår av regeringens redogörelse. Det förekommer dock att regeringen anser att tillkännagivanden är slutbehandlade trots att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågat, vilket enligt utskottets mening innebär att dessa tillkännagivanden inte kan anses vara slutbehandlade. Denna kritik när det gäller tillkännagivanden som enligt regeringen anses slutbehandlade gäller bl.a. följande tillkännagivanden. Tillkännagivandet om brottsbekämpande verksamhet (bet. 2020/21:JuU2 punkt 2, rskr. 2020/21:12) kan inte anses tillgodosett eftersom den nya lagen enbart ger tullen rätt att agera när den av en slump hittar smuggelgods. Tillkännagivandet innebar att tullen ska kunna vara brottsbekämpande och på egen hand agera för att hindra smuggelgods från att föras ut från landet, vilket myndigheten fortfarande inte kan. Den omständigheten att regeringen tillsatt en utredning om en samlad lagstiftning om befogenheter ändrar inte denna bedömning. När det gäller tillkännagivandet om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek (bet. 2020/21:JuU13 punkt 4, rskr. 2020/21:169) stämmer det visserligen att regeringen lade fram ett sådant förslag som antogs av . Utskottet menar dock att eftersom förslaget bygger på ordningen med tillträdesförbud till butiker och denna visat sig inte fungera i den utsträckning som var avsedd kan inte tillkännagivandet anses fullt ut tillgodosett. Tillkännagivandet bör därför inte redovisas som slutbehandlat. Vidare anser utskottet att tillkännagivandet om straffrabatten för unga lagöverträdare (bet. 2019/20:JuU30 punkt 14, rskr. 2019/20:177) inte kan anses tillgodosett. Tillkännagivandet innebar att straffrabatten för unga lagöverträdare skulle avskaffas vid återfall i brott. Som framgår av skrivelsen gjorde regeringen i propositionen Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (prop. 2021/22:17) dock bedömningen att det inte fanns skäl att avskaffa straffrabatten vid återfall i brott. Eftersom förslaget således inte motsvarade vad som efterfrågades i tillkännagivande bör det enligt utskottets mening inte redovisas som slutbehandlat. När det gäller riksdagsskrivelser som är under beredning ligger utskottets huvudsakliga kritik i att många äldre tillkännagivanden, flera från så långt tillbaka som /15, fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte har vidtagit fler åtgärder med anledning av dessa tillkännagivanden. Trots att det gått är tillkännagivanden om fler lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10), om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2014/15:JuU14 punkt 48), om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16 punkt 20) och om villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 punkt 15) fortfarande inte slutbehandlade. Detta är självklart inte en tillfredsställande tidsåtgång. I några fall, t.ex. när det gäller fler lokala poliser och renodling av polisens uppgifter, har också gjort ytterligare tillkännagivanden i frågan. Utskottet finner det även anmärkningsvärt att regeringen när det gäller vissa av de äldre ärendena inte på ett tillfredsställande sätt redovisar när tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Inom ramen för detta är utskottet även kritiskt till regeringens hantering av tillkännagivanden i olika vapenfrågor. Trots att det i många fall gått tillkännagivandena gjordes har regeringen ännu inte lagt fram några förslag när det t.ex. gäller tidsbegränsade vapenlicenser, ny tillståndsmyndighet för vapenlicensärenden, synnerliga skäl i vapenlagen och en översyn av bestämmelserna om europeiskt skjutvapenpass. Dessutom har regeringen i flera av de fall där man trots allt tagit fram förslag och överlämnat dessa till , t.ex. när det gäller genomförandet av ändringsdirektiv, inte försäkrat sig om att det finns parlamentariskt stöd för dessa, vilket lett till att förslagen avslagits. Det är därför viktigt att regeringen nu omgående vidtar åtgärder för att tillgodose dessa tillkännagivanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (C), (KD), (S) och (V). skrivelser till regeringen - åtgärder (S, V, MP) (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V) anför: Vi utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. inser vi att en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid. Enligt vår bedömning har regeringen i huvudsak uppfyllt de krav som kan ställas på en redovisning av vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet. När det gäller vissa äldre tillkännagivanden, som i några fall gjordes för , kan det dock finnas visst utrymme för förbättringar i redovisningen. I dessa fall bör regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat, tydligare ange när tillkännagivandena kan förväntas bli slutbehandlade. I övrigt anser vi att regeringen uppfyller de krav som kan ställas på den när det gäller behandlingen av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet. skrivelser till regeringen - åtgärder (M, KD) (M), (M), (KD), (M) och (KD) anför: Utöver vad utskottet konstaterar ovan, som vi således ställer oss bakom, anser vi att de åtgärder som vidtagits av regeringen vad gäller de tre tillkännagivanden som gjorts om polisens närvaro i brottsutsatta områden (rskr. 2015/16:106, rskr. 2016/17:90 och rskr. 2017/18:92) inte kan anses tillgodose det som efterfrågat. Vi anser att de pågående förändringarna är i ett för tidigt skede för att avgöra om regeringen har följt tillkännagivanden. Det var exempelvis först i regleringsbrev , efter kritik från , som regeringen gav uppdrag till polisen att följa upp resursfördelningen i brottsutsatta områden. Av regeringens redovisning framkommer inte heller hur den polisiära närvaron har ändrats i siffror. Tillkännagivandena bör därför inte redovisas som slutbehandlade. skrivelser till regeringen - åtgärder (C) (C) anför: Jag delar inte uppfattningen att tillkännagivandena om brottsbekämpande verksamhet, om tillträdesförbud till simhallar och bibliotek och om straffrabatten för unga lagöverträdare inte kan anses tillgodosedda. Enligt min mening framgår det av regeringens redovisning att man vidtagit åtgärder för att tillgodose dessa tillkännagivanden och t.ex. återkommit till med ett förslag på tillträdesförbud till simhallar och bibliotek i enlighet med vad efterfrågat. Därmed har det i dessa delar inte framkommit någon omständighet som ger mig anledning att anmärka på regeringens redovisning. skrivelser till regeringen - åtgärder (L) (L) anför: Vi instämmer i mycket av den kritik som utskottet uttalar ovan. När det gäller tillkännagivandena om vapenfrågor har vi dock en viss förståelse för att beredningen av dessa ärenden kan ta tid. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att t.ex. genomföra ändringsdirektiv, även om man inte försäkrat sig om att förslagen har parlamentariskt stöd i , vilket man borde ha gjort. I denna del är det däremot viktigt att man skyndsamt återkommer med ett förslag som har parlamentariskt stöd, vilket även gäller övriga tillkännagivanden på vapenområdet.