yttr · H905JuU9y · 2022-05-31 00:00:00 — Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem beslutade att ge justitieutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses ungdomshem (skr. 2021/22:230) och följdmotioner i de delar som berör justitieutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över kommittémotion 2021/22:4733 (M) yrkande 4 som väckts med anledning av skrivelsen. anser att socialutskottet bör tillstyrka motionsyrkandet och föreslå att gör ett tillkännagivande till regeringen om att det ska inrättas en ny enhet hos som övertar ansvaret från och för unga som begår grova brott. I yttrandet finns en avvikande mening (S, V, MP). I regeringens skrivelse Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem (skr. 2021/22:230) finns det en redogörelse för regeringens bedömning av genomförda, pågående och beslutade insatser som krävs för att vården inom de särskilda ungdomshem som (Sis) ansvarar för ska vara säker för såväl de placerade unga som personalen och för att placeringen ska ge den unge den vård och behandling som behövs och som den unge har rätt till. I kommittémotion 2021/22:4733 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågar motionärerna ett tillkännagivande om att det ska inrättas en ny enhet hos som övertar ansvaret från och för unga som begår grova brott. För ett brott som någon begått innan han eller hon fyllt får rätten enligt 30 kap. 5 § döma till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. I de fall rätten finner att påföljden för den som begått ett brott innan han eller hon fyllt bör bestämmas till fängelse, ska den enligt 32 kap. 5 § i stället bestämma påföljden till sluten ungdomsvård , lägst och högst . Detta gäller dock inte om det, med hänsyn till den tilltalades ålder vid lagföringen eller annan omständighet, finns särskilda skäl som talar emot det. Bestämmelser om verkställighet finns i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Enligt 1 § ska sluten ungdomsvård verkställas vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Det är Sis som ansvarar för verkställigheten. I Sis årsredovisning uppges bl.a. när det gäller säkerheten att det etablerades en säkerhetsavdelning vid Sis (s. 46 f.). Mycket arbete har riktats mot att skapa enhetliga strukturer i myndigheten för att stärka säkerheten. tillträdde även lokala säkerhetssamordnare som enligt Sis har tillfört kompetens i säkerhetsfrågor på lokal nivå. Vidare framgår det att Sis inledde arbetet med att klassificera institutionerna utifrån den säkerhet som de olika målgrupperna kräver (s. 47). Det beslutades om säkerhetshöjande åtgärder för två ungdomshem, i och Tysslinge i . Syftet var att stärka förmågan att hindra avvikning, försvåra fritagning och förhindra insmuggling via inkast, försändelser eller leveranser. Arbetet med att stärka den tekniska och fysiska säkerheten vid dessa ungdomshem beräknas vara färdigt , men säkerheten höjs stegvis . Tysslinge, som ligger i den högsta säkerhetsnivån, har exempelvis förstärkt sin larmorganisation, inrättat fjärrstyrning av grindar och skalskyddsdörrar där in- och utpassering sker från skyddat utrymme för att motverka gisslantagning, förhindra avvikning och fördröja fritagning. Av årsredovisningen framgår vidare att även principerna för differentiering av LSU och LVU har ändrats och att myndigheten har gått mot en renodling av avdelningar (s. 48). Tysslinge och har utökat antalet , vilket i kombination med de säkerhetshöjande insatserna innebär att myndigheten har bättre kapacitet att omhänderta de LSU-dömda ungdomarna med de allra högsta riskerna. Detta avspeglas enligt Sis i antalet avvikningar inom LSU som har minskat väsentligt, från 26 avvikningar 2020 till 6 avvikningar 2021. Uppdrag om förstärkt säkerhetsarbete uppdrog regeringen åt Sis att förstärka sitt säkerhetsarbete (dnr S2020/07612). Enligt uppdraget skulle Sis planera för uppdelade säkerhetsklasser inom myndighetens särskilda ungdomshem. Myndigheten skulle också identifiera avdelningar inom den slutna ungdomsvården som behöver stärka säkerheten samt höja säkerheten vid dessa. redovisade Sis uppdraget (dnr 1.1.1-1787-2021). Av rapporten framgår att generaldirektören beslutade att införa differentierade säkerhetsnivåer på alla Sis institutioner. Dessa kommer att klassificeras successivt, antingen utifrån aktuella verksamhetsbehov eller i samband med ombyggnad eller tillbyggnad. Vidare framgår att generaldirektören beslutade att ungdomshemmen Tysslinge i och i ska rustas till den högsta säkerhetsnivån. Beslutet innebär att dessa institutioner efter genomförda åtgärder ska ha en god förmåga att hantera ungdomar med de högsta riskerna när det gäller avvikningar, hot och våld. Arbetet med de säkerhetshöjande åtgärderna beräknas enligt rapporten vara färdigt . I syfte att öka säkerheten vid verkställighet av sluten ungdomsvård beslutade generaldirektören att sex ungdomshem ska ha renodlade LSU-avdelningar. En differentiering av LSU och LVU ger enligt rapporten ökade möjligheter till en säkerhetsnivå som är anpassad för respektive placeringsgrund. På övriga avdelningar pågår en omställning från blandade avdelningar till renodlade LSU-avdelningar. I rapporten redovisas även hur Sis arbetat för att stärka underrättelsekapaciteten och öka förmågan att placera barn och ungdomar säkert utifrån koppling till gängkriminalitet eller andra faktorer som påverkar säkerheten under vistelsen på Sis. Det beskrivs också vilka övriga åtgärder som vidtagits för att höja säkerheten inom Sis, bl.a. fortsatt uppbyggnad av myndighetens säkerhetsorganisation. Vidare framgår det att Sis förstärkte den tekniska och fysiska säkerheten i myndigheten. Som exempel anges att modernare kameror har installerats, att elektroniska låsanordningar har bytts ut och förstärkts, att medarbetarna bär larm vid samtliga utevistelser och att tillgången till föremål som kan användas som vapen eller vid utbrytningsförsök och skadegörelse har begränsats. En översyn av regleringen om frihetsberövande påföljder för unga beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under och föreslå lämpliga förändringar (dir. 2021:99). Av kommittédirektivet framgår att det i utredarens uppdrag bl.a. ingår att föreslå lagändringar som möjliggör tillräckligt ingripande påföljder vid mycket allvarlig brottslighet, som innefattar adekvata återfallsförebyggande åtgärder och som uppfyller behovet av en trygg och säker miljö (s. 10). Inom ramen för uppdraget ska utredaren överväga olika alternativ för hur ovanstående behov lämpligast kan tillgodoses. Det kan handla om att göra förändringar i påföljden sluten ungdomsvård. Det kan också handla om att skapa en ny frihetsberövande påföljd för lagöverträdare i åldersgruppen 15–, eller göra anpassningar av fängelsepåföljden som är lämpliga för den åldersgruppen, som påföljden sluten ungdomsvård utmönstras eller ges ett förändrat tillämpningsområde. Vidare anges att om utredaren anser att sluten ungdomsvård ska behållas som påföljd med bibehållet tillämpningsområde ska förslagen innebära att den föreskrivna maximitiden höjs. Möjligheten att den dömde vid en viss ålder får övergå till att avtjäna påföljden vid en kriminalvårdsanstalt och Kriminalvården ansvara för verkställigheten bör också särskilt belysas. Oavsett förslagens utformning i övrigt måste det enligt regeringen efter frigivningen, som en del av påföljden, finnas åtgärder som syftar till att begränsa risken för återfall och bidrar till återanpassning i samhället (s. 11). En möjlig förändring när det gäller återfallsförebyggande åtgärder skulle kunna vara en reform i enlighet med bestämmelserna om villkorlig frigivning. Även behovet av att närmare reglera vad som bör ingå i de verkställighetsplaner som tas fram för unga som dömts till en frihetsberövande påföljd, t.ex. i fråga om skolgång eller missbruksbehandling, bör övervägas. Andra frågor som regeringen anser kräver särskild uppmärksamhet är vilka åtgärder som bör kunna vidtas vid misskötsamhet efter frigivningen, bl.a. med hänsyn till den frigivnes ålder vid den aktuella tidpunkten, liksom om det bör ställas krav på att den unge dömde avtjänat en viss del av strafftiden för att det ska ges tillstånd att vistas utanför den plats där frihetsberövandet verkställs. Utredaren ska också se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder för omyndiga (s. 13 f.). I det sammanhanget anser regeringen att flera olika hänsyn måste tas. Det handlar bl.a. om förmågan att tillgodose kraven på en trygg och säker miljö där risken för skadeverkningar och avvikningar så långt möjligt begränsas, att bedriva en kunskapsbaserad vård och behandling anpassad för unga, att möta behovet av adekvata kontroll- och stödåtgärder under och efter frihetsberövandet samt att se till att åldersskillnaderna mellan de intagna inte blir för stor. Översynen ska genomsyras av ett ungdoms- och barnrättsperspektiv och förslagen ska säkerställa att barnets rättigheter tillgodoses i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (). Uppdraget ska redovisas . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om det organisatoriska ansvaret för unga lagöverträdare. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om en särskild enhet inom som ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott (bet. 2018/19:JuU13, rskr. 2018/19:192). föreslog utskottet på nytt ett tillkännagivande om en enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare (bet. 2019/20:JuU30). Utskottet anförde (s. 44): Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Den nya enheten hos ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. Hos Kriminalvården finns en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Genom att Kriminalvården är en statlig myndighet kan det vidare förväntas att de åtgärder som sätts in kommer att vara desamma över hela landet. Det innebär också att i utsatta områden avlastas från en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:177). Även tillkännagav för regeringen att en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott bör inrättas (bet. 2020/21:JuU28, rskr. 2020/21:396). Utskottet anförde att det är av stor vikt att arbetet med att inrätta en sådan enhet påbörjas , dock . Tillkännagivandena är inte slutbehandlade (skr. 2020/21:75 s. 80 samt skr. 2021/22:75 s. 87 och 127 f.). Senast utskottet behandlade liknande motionsyrkanden om det organisatoriska ansvaret för unga lagöverträdare var (bet. 2021/22:JuU27 s. 44 f). Utskottet anförde då följande: Som framgår ovan har tillkännagett för regeringen att det bör inrättas en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Den nya enheten ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens i stället för kommunernas ansvar. Kriminalvården har en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott och kan erbjuda grovt kriminella unga samma rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Det är positivt att regeringen nu har tillsatt en utredning som ska se över reglerna om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . Utredningen ska dock inte vara klar förrän . Utskottet anser att arbetet med inrättandet av enheten bör kunna påbörjas . Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Mot beslutet reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, och anförde följande: har , , tillkännagett för regeringen att det bör inrättas en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Mot den bakgrunden och eftersom det i den ovan nämnda utredningens (dir. 2021:99) uppdrag ingår att se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder anser inte vi att det nu är nödvändigt att ta ytterligare initiativ i frågor om organisatoriskt ansvar för unga lagöverträdare. biföll reservationen (rskr. 2021/22:273). och Statens institutionsstyrelses insatser räcker inte till för de ungdomar som ställer sig helt utanför samhällets spelregler. Det gäller bl.a. de ungdomar som begår grova brott i gängmiljöer. Denna grupp bör bli statens snarare än kommunernas ansvar och bör i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. har som framkommit också riktat tillkännagivanden till regeringen om att det ska inrättas en enhet inom som ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Det är visserligen bra att regeringen nu tillsatt en utredning som bl.a. ska se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder för omyndiga, men det är viktigt att detta arbete också leder fram till ett förslag som innebär att det inrättas en sådan enhet inom . Det finns därför anledning för att göra ett tillkännagivande till regeringen om detta. anser således att socialutskottet bör tillstyrka motion 2021/22:4733 (M) yrkande 4 om att det ska inrättas en ny enhet hos som övertar ansvaret från och för unga som begår grova brott. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (C) och (KD). Det organisatoriska ansvaret för verkställighet av påföljder för omyndiga som begår grova brott (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: tidigare tillkännagivanden om att det bör inrättas en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott är, som framkommit ovan, inte slutbehandlade. Mot den bakgrunden, och eftersom det i den ovan nämnda utredningens uppdrag ingår att se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder, anser vi att det saknas skäl för att göra ytterligare ett tillkännagivande av samma innebörd som de tidigare. bör därför avstyrka motion 2021/22:4733 (M) yrkande 4.