yttr · H905NU2y · 2022-02-17 00:00:00 — Enligt gruppen bör vidare en annan utgångspunkt vara att arbetet med att ta fram och utforma ett samhällsuppdrag innefattar en noggrann avvägning av hur detaljerat riksdagsbeslutet bör vara för att inte göra det svårt för bolaget att anpassa genomförandet till en föränderlig verklighet. Med väl avvägda beslut som fattas mot en sådan bakgrund såg gruppen ökade möjligheter för bolag med statligt ägande att i förekommande fall få goda förutsättningar att utföra samhällsuppdragen väl och uppfylla beslutade mål och syften. Utskottet har under den senaste valperioden behandlat och avstyrkt ett flertal motionsyrkanden som rör statens ägande av samt bolagets uppdrag, mål och verksamhet. Vid det senaste tillfället – (bet. 2020/21:NU4) – behandlade utskottet motsvarande frågor som återfinns i de motionsyrkanden från allmänna motionstiden som behandlas i detta yttrande. Utskottet hänvisade då till dels att det inte finns något försäljningsbemyndigande när det gäller , dels det riksdagsbeslutade uppdraget som är styrande för och dels att verksamhetsfrågor är något för bolagets ledning att avgöra. Avvikande uppfattningar i olika delar framfördes i reservationer av företrädare i utskottet för , . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) föreslogs anslaget 1:1 skulle ökas med för arbete med nekat avverkningstillstånd i fjällnära skog. –2027 beräknades anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. För intrångsersättning till markägare som nekas tillstånd vid avverkning av fjällnära skog föreslogs i budgetpropositionen att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket skulle ökas med 2022. –2027 beräknades anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Därutöver föreslogs att anslaget 1:2 skulle ökas med för övriga åtgärder som relaterar till . –2027 beräknades anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Regeringen anförde vidare i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg. omr. 20) att det behövs ytterligare insatser med anledning av förslagen i och skydd av skog. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslogs därför ökas med 2022. För perioden –2027 beräknades anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Regeringen bedömde därtill att det behövs medel för genomförande av Sveaskogsprogram. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslås därför ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp för samma ändamål. Vid miljö- och jordbruksutskottets behandling av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20 och 23, bet. 2021/22:MJU1 och bet. 2021/22:MJU2) föreslog miljö- och jordbruksutskottet minskningar i jämförelse med regeringens förslag av anslagen 1:14 inom utgiftsområde 20 samt 1:1 och 1:2 inom utgiftsområde 23. Dessa anslag har koppling till genomförandet av de förslag som lämnas i den proposition som behandlas i detta yttrande. beslutade i enlighet med utskottets förslag inom utgiftsområde 20 och 23 (rskr. 2021/22:109–111 och rskr. 2021/22:99). Ledamöterna i miljö- och jordbruksutskottet från Socialdemokraterna, avstod från att delta i beslutet och framförde anledningen till detta i olika särskilda yttranden. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Regeringens förslag om ersättningsmark och markförsäljningsprogram – Finansiering av åtgärder – Inriktningen av ändrade markförsäljningsprogram – Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål. Regeringens förslag om ersättningsmark och markförsäljningsprogram För att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta bedriva skogsbruk som att viktiga natur- och kulturvärden kan skyddas föreslås i propositionen ett system som innebär dels att produktiv skogsmark som inte utgör fjällnära skog överförs från till staten, dels att nuvarande s.k. markförsäljningsprogram ändrar inriktning och omfattning. Syftet med det ändrade markförsäljningsprogrammet anges vara att främja skogsbruket i glesbygd och naturvärden i så måtto att det fortsättningsvis finns möjlighet att bedriva ett aktivt skogsbruk till nytta för lokalsamhället. Programmet ges därmed ett naturvårdssyfte och ska erhålla marknadsmässig ersättning från staten för samtliga arealer som avyttras enligt programmet. Sammantaget innebär förslagen att skogsnäringen och den regionala tillväxten gynnas som hänsyn kan tas till viktiga natur- och kulturvärden. Även om ledamöterna i utskottet kan ha olika principiella uppfattningar om hur den svenska skogen ska förvaltas och brukas samt vilken roll bör ha i detta sammanhang ser utskottet ändå vikten av att inrätta ett system som innebär att skyddsvärd skog ska kunna undantas från skogsbruk och att markägarna ska kunna få marknadsmässig ersättning för detta. I sammanhanget vill utskottet påminna om det som framkom i näringsutskottets uppföljning av de riksdagsbeslut som ligger till grund för nuvarande markförsäljningsprogram (2020/21:RFR3). Som framgår av uppföljningsrapporten är den del av uppdrag som avser markförsäljningsprogrammet svårt att följa upp och utvärdera. När nu markförsäljningsprogrammet ändrar inriktning och omfattning vill utskottet understryka vikten av att beslutet ska vara möjligt att följa upp och utvärdera. Utskottet vill därför påminna om att regeringen har ett flertal verktyg till hands för att både styra och följa bolagen med statligt ägande. Det gäller således även . Utskottet utgår från att regeringen dels utnyttjar dessa verktyg för att skapa goda förutsättningar för bolaget att utföra uppdraget så att syftet nås, dels ser till att möjliggöra att uppdraget följs upp och utvärderas, och dels på ett tydligt sätt redovisar utvecklingen av programmet för . Utskottet förordar därmed att miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens proposition och avstyrker motion 2021/22:4337 (L) yrkandena 3 och 4. När det gäller finansieringen av de förslag som framförs i propositionen kan utskottet konstatera att beslutade om vissa ändringar i statens budget som berör genomförandet av åtgärder som kan kopplas till den proposition som behandlas i detta yttrande. Utskottet kan även konstatera att de områden i statens budget som är berörda av ändringarna i detta avseende ligger inom utgiftsområden som behandlas av miljö- och jordbruksutskottet. Oavsett inställning till hur ändringarna i regeringens budgetförslag påverkar möjligheterna att genomföra propositionens förslag eller om förslag till ändringar i statens budget är nödvändiga för att kunna genomföra förslagen vill utskottet framhålla att det finns regler och väl etablerad praxis för hur budgetprocessen går till i . Denna process måste ha sin gång och utskottet vill inte gå händelserna i förväg genom att, så som föreslås i motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 1, förorda ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med en redovisning av hur åtgärderna i propositionen ska finansieras. Miljö- och jordbruksutskottet bör därmed avstyrka det nämnda motionsyrkandet. Inriktningen av ändrade markförsäljningsprogram Utskottet har i det föregående ställt sig bakom regeringens proposition där det föreslås två olika program. Det ena programmet innebär att mark som ska användas som ersättningsmark överförs till staten från , och det andra innebär att uppdrag ändras så att bolagets markförsäljningsprogram ändrar inriktning och omfattning. Oavsett inställning till om ett eller flera program bör inrättas kan utskottet konstatera att de ska inriktas mot enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar. I motionerna 2021/22:4335 (KD) yrkande 8 och 2021/22:4336 (M) yrkande 7 förordas tillkännagivanden om att alla typer av skogsägare bör få ta del av de program som inrättas. Utskottet har dock inget att invända mot regeringens bedömning när det gäller inriktningen av programmen och ser ingen anledning att ställa sig bakom det som motionärerna efterfrågar. Därmed förordar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionsyrkandena. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål I ett flertal motioner som behandlas i detta yttrande förordas tillkännagivanden om bolagets uppdrag, mål och verksamhet. Här berörs bl.a. statens ägande av , bolagets markförsäljningsprogram, att bör stå för ersättningsmarker och att utgångspunkten för bolagets verksamhet bör vara en annan än affärsmässighet. I motionerna finns även yrkanden som rör såväl sätt att operativt bedriva sin verksamhet som att staten bör samla all sin skog i ett bolag och driva detta bolag i enlighet med andra principer än affärsmässighet. Med anledning av dessa motioner vill utskottet på ett övergripande plan framhålla vikten av en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. har också ett ansvar internationellt och för kommande generationer att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden. I och med att är största skogsägare har bolaget en viktig roll i den svenska skogspolitiken. Utskottet kan vidare konstatera att äger av produktiva skogsmark och har ett stort antal medarbetare runt om i landet. nuvarande uppdrag, som beslutade om 2010, innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska enligt uppdraget vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Som andra bolag med statligt ägande har även beslutade ekonomiska mål för att bl.a. tillförsäkra staten direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning. Utskottet vill framhålla att verksamhet har en stor betydelse för den lokala sysselsättningen såväl genom anställda som genom entreprenörer och kunder. Dessutom spelar en viktig roll som uppköpare av virke från många enskilda mindre skogsägare för råvarans avsättning och en fungerande virkesmarknad. uppdrag som en oberoende aktör medför också att bolaget i många fall är en mycket viktig leverantör till mindre och mellanstora kunder utan egen integrerad skogs- och industriverksamhet. Utskottet har ingen annan uppfattning än att verksamhet även i fortsättningen ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. När det närmare gäller de motionsyrkanden som rör ersättningsmark och markförsäljningsprogram vill utskottet hänvisa till de förslag som finns i propositionen och som behandlats i det föregående. Motionsyrkanden om att bör stå för ersättningsmark och att bolagets nuvarande markförsäljningsprogram bör avslutas får således ses som tillgodosedda. Utskottet ser heller ingen anledning att ställa sig bakom förslag till tillkännagivanden om att ändra inriktningen i de program om ersättningsmark och markförsäljning som föreslås i propositionen, eller för den delen om att inrätta ytterligare markförsäljningsprogram utöver regeringens förslag. Därmed anser utskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna 2021/22:60 (V) yrkandena 7, 8 och 9, 2021/22:2416 (M), 2021/22:2456 (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 (M), 2021/22:3199 (V) yrkande 20, 2021/22:3279 (V) yrkande 27, 2021/22:3432 (M) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3880 (KD) yrkande 84, 2021/22:4334 (SD) yrkande 4, 2021/22:4335 (KD) yrkande 7, 2021/22:4336 (M) yrkandena 6 och 8, samt 2021/22:4337 (L) yrkande 5. Innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen I regeringens proposition anförs att en långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande av skogen bör tas fram av . Kampanjen bör enligt propositionen sprida kunskap om vilka åtgärder som är relevanta för ökad kvalitet och lönsamhet i skogsbruket och bidra till att nå den politiska ambitionen om ökad hållbar tillväxt i skogen. Kampanjen bör vidare innefatta verkningsfulla åtgärder för naturvårdande skötsel, användning av alternativa brukningsmetoder, ökad klimateffektivitet, effektivare miljöhänsyn och klimatanpassning i skogsbruket. Av propositionen framgår att kampanjen bör bidra till att minska de affärsmässiga riskerna för företagande inom skogsbruket. Rådgivningen bör även stimulera till mer och bättre naturvårdande skötsel på frivilligt avsatt mark. I propositionen framförs att har ett uppdrag som rör rådgivning om olika metoder för skogsbruk, t.ex. hyggesfritt skogsbruk. Detta arbete bör enligt propositionen integreras i den nämnda rådgivningskampanjen. Hyggesfria brukningsmetoder bör enligt propositionen ingå i kampanjen för att enklare än kunna tillämpas av skogsägare som själva vill, på marker där det är motiverat. I partimotion 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 4 förordas att innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen främjas och utvecklas med koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk. I motion 2021/22:4338 (MP) anförs att regeringen bör verka för att främja innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen med koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk. Utskottet kan konstatera att det framgår av regeringens proposition att en rådgivningskampanj för att bl.a. öka kvaliteten och lönsamheten i skogsbruket och bidra till ökad hållbar tillväxt i skogen bör genomföras av . Utskottet noterar att kampanjen ska innefatta insatser för att såväl stärka skogsbrukets kunskap om olika brukningsmetoder som minska de affärsmässiga riskerna för företagande inom skogsbruket. Därmed bör miljö- och jordbruksutskottet avstyrka den nämnda motionens yrkande 4. Uppdrag för att främja naturturism I partimotion 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 7 anförs att regeringen bör besluta om ett uppdrag för att gynna naturturism i skyddad natur. Motionärerna anser att ska få detta uppdrag som syftar till att genomföra ett samlat projekt för att gynna naturturism i nationalparker och skyddad natur i enlighet med förslagen i . Bakgrund och pågående arbete tillsatte regeringen en särskild utredare (lagmannen ) som fick i uppdrag att undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi (dir. 2019:46). Utredningen, som bedrev arbetet under namnet , överlämnade betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) till regeringen. I betänkandet framförs flera förslag som rör uppdrag och som ligger till grund för den proposition som behandlas i detta yttrande. I betänkandet framför utredaren även förslag till åtgärder för att gynna hållbar naturturism i nationalparker och naturreservat. Betänkandet bereds i olika delar inom . Vissa frågor om turism godkände regeringens förslag till ett nytt mål för turismpolitiken (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24, bet. 2021/22:NU1, rskr. 2021/22:113). Målet innebär att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. presenterade regeringen en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är framtagen som ett ramverk och en inriktning för regeringens politik på området för den kommande tioårsperioden. Med strategin avser regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . I strategin identifieras ett antal strategiska områden som jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Till varje område kopplas sedan fyra horisontella perspektiv: hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. I strategin anges vidare att den knyter an till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, till regeringens jämställdhetsmål, till de klimatpolitiska målen och till andra riksdagsbundna mål. Det framgår också att regeringen avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. I motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 7 förordas ett tillkännagivande om att ska få i uppdrag att genomföra ett projekt för att gynna naturturism i nationalparker och skyddad natur. Projektet ska gå i linje med det som föreslogs i . Till att börja med vill utskottet påminna om att beslutade om ett nytt mål för turismpolitiken (prop. 2021/22:1 utg.omr.24, bet. 2021/22:NU1). Avsikten med förslaget är att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Utskottet vill även påminna om att regeringen presenterade en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är framtagen som ett ramverk och en inriktning för regeringens politik på området för den kommande tioårsperioden. Med strategin avser regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . I strategin identifieras ett antal strategiska områden som jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Mot denna bakgrund ser utskottet att det finns ett behov av konkreta åtgärder för att fortsätta utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet. Detta har blivit särskilt tydligt i spåren av covid-19-pandemin. Med anledning av det som framförs i den nämnda motionen kan utskottet dock konstatera att förslag inom en rad områden är under beredning inom och utskottet anser inte att bör föregripa detta arbete genom ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet förordar därmed att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionsyrkandet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (M) och (V). Regeringens förslag om ersättningsmark och uppdrag (L) (L) anför: Skogsindustrin är en av viktigare näringar och spelar en betydande roll för svensk export. Utan en konkurrenskraftig skogsindustri skulle vara ett betydligt fattigare land. Det skulle drabba alla som bor i , oavsett om man äger skog eller inte och oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. vill jag framhålla att skogen är ett gemensamt rum för friluftsliv, jakt och naturupplevelser. Skogen reglerar dessutom vatten och renar luften. Den motverkar även klimatförändringar och är avgörande för den biologiska mångfalden. I skogen finns dessutom unika biotoper och ekosystem som är grunden för många arters överlevnad. Jag menar att skogen ska skyddas. Ett sådant skydd bör dock ske i samförstånd med skogsägarna och bygga på frivillighet. Skogsägarna ska få ersättning när de avstår från att avverka viktig skog, och min utgångspunkt är att flera olika typer av avtal är tänkbara utifrån hur behovet av skydd ser ut. För att åstadkomma ett skydd för känsliga skogsmiljöer som markägarna får ersättning för detta föreslår regeringen i propositionen två olika program, dels ett system med ersättningsmark, dels ett nytt markförsäljningsprogram för . Syftet med båda programmen är att med statlig skogsmark ersätta markägare som avsätter hela eller delar av sin mark som skyddade områden. Jag anser att detta tillvägagångssätt är otydligt och att det inte finns någon anledning att etablera två parallella system som avser olika sorters skogsmark. Jag menar i stället att det program med ersättningsmark som föreslås i propositionen bör utökas till . Marken bör överföras –2024 och omfatta all typ av skogsmark. bör det nya markförsäljningsprogram som regeringen föreslår för inte genomföras. Marken i det utökade programmet med ersättningsmark som jag föreslår ska kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar. På så sätt skulle lika stora områden kunna skyddas som med regeringens förslag som systemet skulle bli betydligt enklare. Sammanfattningsvis anser jag alltså att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motion 2021/22:4337 (L) yrkandena 3 och 4, delvis tillstyrka propositionens punkt 1, och avslå punkt 4. I övrigt bör miljö- och jordbruksutskottet tillstyrka propositionen. Finansiering av åtgärder (MP) (MP) anför: Genom att radera de medel som var avsatta i regeringens budgetförslag för att säkra genomförandet av den proposition som utskottet behandlar i detta yttrande har möjligheterna till frivilligt formellt skydd minskat drastiskt. Om delar av regeringens förslag nu är ofinansierade går de inte heller att genomföra om inte regeringen kommer med en ändringsbudget. Till exempel riskerar programmet med ersättningsmark att läggas ned eftersom det nu saknas långsiktig finansiering. Det hela är enligt min uppfattning mycket olyckligt och minst sagt anmärkningsvärt. Neddragningarna i budgeten kommer att drabba framför allt mindre familjeskogsbrukare som en förbättrad skötsel av befintliga naturreservat riskerar att inte bli av. Jag menar att regeringen bör återkomma till med en redovisning av hur de olika åtgärder som föreslås i propositionen ska finansieras. Därmed bör miljö- och jordbruksutskottet tillstyrka motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 1. Inriktningen av ändrade markförsäljningsprogram (M, KD) (M), (M), (KD) och (M) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom regeringens förslag om att inrätta ett system med ett program för ersättningsmark och att det statligt helägda får i uppdrag att sälja en del av sin mark i och med att det s.k. markförsäljningsprogrammet ändrar inriktning och omfattning. Vi vill dock framhålla att vi inte instämmer i regeringens bedömning när det gäller vilka skogsägare som ska tillåtas delta i de olika programmen. Vi menar att programmen inte bara bör inriktas mot enskilda skogsägare utan att alla skogsägare i stället bör behandlas lika. Vi anser att miljö- och jordbruksutskottet därmed bör tillstyrka motionerna 2021/22:4335 (KD) yrkande 8 och 2021/22:3436 (M) yrkande 7. Övriga frågor om som rör ägande, uppdrag och mål (M) (M), (M) och (M) anför: Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Skogens betydelse för kan inte nog understrykas. Skogen ger jobb, skatteintäkter och är väsentlig för handel med andra länder. Skogsindustrin sysselsätter ca 115 000 personer totalt och exportvärdet är . är skogen en av våra viktigaste tillgångar för omställningen till ett fossiloberoende samhälle. Produkter från skogen kan ersätta fossila alternativ i allt från byggnadsmaterial till bränslen. Det gör ett skogsbruk med hög produktivitet till en viktig del av den svenska och globala klimatomställningen. Därtill ger skogen möjligheter till friluftsliv, jakt och turism samt omfattar en stor och viktig biologisk mångfald. Skogen bidrar därmed på flera sätt till att göra rikt. är helägt av staten och största skogsägare. Vi har framfört att bolaget ska vara en del av ett nytt markbytesprogram och att ett nytt markförsäljningsprogram bör inrättas. Vi har i det föregående ställt oss bakom de förslag som regeringen presenterat i sin proposition som rör , vilket till viss del tillgodoser det som vi tidigare framfört. Vi vill dock påpeka att propositionen i dessa delar – och även i många andra avseenden – har stora brister. Det saknas t.ex. tillräckliga konsekvensbeskrivningar av de få förslag som ska besluta om, bl.a. när det gäller påverkan på statsfinanserna, arbetstillfällen och landsbygdens utveckling. När det gäller markförsäljningsprogram kan vi konstatera att bolaget i princip slutfört det uppdrag bolaget har haft att sälja av sitt skogsinnehav till enskilda skogsägare. Avsikten med markförsäljningsprogrammet har varit att stärka landsbygden.