yttr · H905UU5y · 2022-06-03 00:00:00 — Kanslikommentar: Ledamöterna ombes ge besked om sina ställningstaganden i de delar som yttrandet gäller förslag till utskottsinitiativ under beslutade att ge samtliga utskott tillfälle att yttra sig över Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99) med eventuella motioner, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. beslutade vidare att ge bl.a. utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över ett förslag till utskottsinitiativ, som , , Kristdemokrat–ernas och Liberalernas ledamöter i finansutskottet har lämnat i samband med beredningen av vårändringsbudgeten, i de delar som det rör utskottets beredningsområde. Utskottet begränsar sitt yttrande när det gäller propositionen till de delar som berör avräkningar från biståndsramen för kostnader för flykting-mottagande och när det gäller förslaget till utskottsinitiativ till de delar som berör anslaget 1:2 inom utgiftsområde 5. I yttrandet finns en avvikande mening (C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (M). Regeringen föreslår inom utgiftsområde 8 Migration att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med 9 . Med anledning av invasion av har EU aktiverat rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer (massflyktsdirektivet). Direktivet innebär att ett stort antal personer söker och förväntas söka skydd i . Regeringen bedömer i propositionen att ca 76 000 personer på flykt från kommer att söka skydd i . Till följd av detta förväntas utgifterna för ersättningar till kommuner och regioner och för boenden bli högre än beräknat. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 9 . I enlighet med befintligt regelverk och och utvecklings () riktlinjer kommer avsevärda delar av de utökade kostnaderna att avräknas från biståndet . har beslutat att biståndsramen ska uppgå till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:UU2, rskr. 2021/22:90). Det innebär en ökning med ca jämfört med besluten . I biståndsramen ingår ODA-relaterade kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (official development assistance, ) i enlighet med den definition som används av OECD-Dac. Huvuddelen av biståndsramen är fördelad på anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, som totalt uppgår till . Kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. I OECD-Dacs riktlinjer anges att kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder för att spegla ett gemensamt ansvarstagande med låg- och medelinkomstländer som är värdar för de flesta av världens flyktingar. Regeringen presenterade i budgetpropositionen en ny modell för beräkning av dessa kostnader. I den nya modellen ingår kostnader inom dels utgiftsområde 8 Migration, dels utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I budgetpropositionen beräknades kostnader för asylsökande och skyddsbehövande inom biståndet uppgå till . Utskottet noterar att regeringen i vårändringsbudgeten anger att avsevärda delar av de utökade kostnaderna för asylmottagande kommer att avräknas från biståndet . Utskottet konstaterar att om det ökade anslag som regeringen föreslår inom utgiftsområde 8 i sin helhet avräknas från biståndet motsvarar det en minskning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med . Det framgick vid biståndsminister föredragning för utskottet att regeringen avser att återkomma till med förslag om avräkningar i höständringsbudgeten när prognoserna för antalet asylsökande är säkrare. För att säkra att medel finns tillgängliga för de ökade avräkningarna har regeringen beslutat om utbetalningstak för vissa anslag. Av dessa faller på anslag till Sidas förfogande och på anslag som hanteras av (). Regeringen har angett att utgiftstaken inte ska drabba humanitära insatser. Prioritet ska också ges till geografiskt landbaserat stöd. Vidare ska stöd till och de fattigaste länderna skyddas, och insatser för klimat och jämställdhet ska också skyddas. Vidare är kärnstöd till multilaterala organisationer prioriterat. Utskottet konstaterar att det sistnämnda stödet i huvudsak var utbetalat innan massflyktsdirektivet aktiverades och därmed inte kunde komma i fråga för neddragningar. Utskottet har inga invändningar mot regeringens prioriteringar men noterar att utbetalningstaken innebär att vissa, redan planerade, insatser måste minskas med , framför allt inom det bilaterala biståndet. Detta får stora såväl substantiella som administrativa konsekvenser. Utskottet vill understryka vikten av transparens och långsiktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. Utskottet noterar att enligt prognos från beräknas antalet skyddssökande från bli väsentligt lägre än tidigare prognoser. Utskottet utgår från att regeringen har en beredskap att snabbt se över utbetalningstaken när prognoserna blir säkrare. Utskottet konstaterar att kriget i är en exceptionell situation men att exceptionella situationer kommer att uppstå även framgent. Utskottet förutsätter att regeringen överväger olika möjligheter att hantera avräkningar så att snabba och drastiska neddragningar av redan planerat bistånd kan undvikas framöver. Förslaget till utskottsinitiativ i finansutskottet , , och Liberalernas ledamöter i finansutskottet föreslår i samband med beredningen av vårändringsbudgeten ett utskottsinitiativ om bl.a. anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5. I utskottsinitiativet anför dessa ledamöter att det är i utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att stödja med försvarsmateriel. Många västländer ökar nu sitt militära stöd till , inte minst då påbörjat en förnyad offensiv i Donbas. Det är naturligt att ökar sitt militära och ekonomiska stöd till , bl.a. genom ytterligare vapenleveranser. I första hand föreslås att ytterligare tillskott görs inom utgiftsområde 6. Anslagsökningen syftar till att säkra mer försvarsmateriel som stöd till . Den föreslagna anslagsökningen ska användas för att kompensera för återinköp av försvarsmateriel som kan avvaras från statens verksamhet och som skänks till . I andra hand kan anslagsökningen användas för att skyndsamt köpa in materiel som därefter ges som stöd till . Om det inte är möjligt att vare sig avvara lämplig försvarsmateriel eller snabbt köpa in materiel för att skänka till bör avsatta medel överföras till för att stödja deras inköp av materiel och förnödenheter. Tillskott av medel föreslås då anslås på anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5. Det skulle kunna vara stöd i form av ett ekonomiskt bidrag till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor. Ett sådant stöd innebär att möjligheter att bekämpa den ryska invasionen och det väpnade angreppet stärks . Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, som får användas för extraordinärt stöd till , bör därför, om inte medlen anvisas under anslaget 1:3 inom utgiftsområde 6, ökas med . Utskottet begränsar sitt ställningstagande till de delar som rör utgiftsområde 5, anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. I statens budget är anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet uppfört med (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:UU1, rskr. 2021/22:77). Anslaget används bl.a. för utgifter för att främja fred och säkerhet, förebygga konflikter, genomföra sanktioner och humanitär verksamhet samt främja respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. beslutade att öka anslaget med för att stärka möjligheter att bekämpa den ryska invasionen och dess effekter (bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175). Detta skedde genom ett ekonomiskt bidrag om till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor. beslutade även att utvidga ändamålet för anslaget så att det kan användas för extraordinärt stöd till . Vid sammanträdet fick utskottet information från departementsrådet och chefen för om det svenska stödet till . är ett av de länder som ger störst bistånd till , både när det gäller reforminriktat utvecklingssamarbete och när det gäller humanitärt stöd. Genom den regionala strategin för reformsamarbete med , som omfattar , beräknas svenskt bilateralt stöd till uppgå till ca –2027. För att möta de växande humanitära behoven med nära 16 miljoner hjälpbehövande och ca 8 miljoner på flykt har regeringen ökat det humanitära biståndet till totalt . Utbetalningar och stödåtgärder har gjorts till , FN:s humanitära landfond för , och . stod även värd för en internationell givarkonferens för tillsammans med . har bistått med ett direkt ekonomiskt stöd till den ukrainska fond till stöd för väpnade styrkor om . har skänkt militär utrustning (pansarskott, skyddsvästar, hjälmar och fältransoner samt stöd till minröjning) till ett värde av totalt . Stödet ges i nära samordning med andra länder. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen i ett pressmeddelande meddelade att regeringen beslutade om ytterligare militärt stöd till i form av överskottsmateriel. Omfattningen eller karaktären på stödet omfattas av sekretess. har varit pådrivande för kontinuerligt ökat stöd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten. har stöttat upprätthållandet av grundläggande funktioner i det ukrainska samhället, bl.a. genom som har skänkt materiel för reparation av elnät och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som sänt experter, bl.a. inom det medicinska området. har även donerat brandbekämpnings- och sjukvårdsmateriel samt läkemedel. Svensk sjukvård har även tagit emot ukrainska patienter. I enlighet med godkännande har regeringen ställt ut en garanti motsvarande nära för utlåning till . Utskottet noterar att regeringen avser att kontinuerligt se över vilka behov har och vilket stöd som krävs, i nära samråd med EU och andra viktiga partner. I likhet med i betänkande 2021/22:UU6 vill utskottet understryka vikten av att regeringen fortsätter att följa utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att ge ytterligare stöd till . Utskottet anser att politiska, ekonomiska, militära och humanitära stöd i samarbete med EU ska stödja den ukrainska försvarsmaktens långsiktiga förmåga och motståndskraft när det gäller att försvara landets territoriella integritet och suveränitet och skydda civilbefolkningen mot den pågående ryska militära aggressionen. Utskottet lämnar åt finansutskottet att utifrån en helhetsbild bedöma hur bör ställa sig till förslaget till utskottsinitiativ, inklusive när det gäller utgiftsområde 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (C), (V), (SD) och (S). Avräkningar från biståndsramen (C, V, KD, L, MP) (KD), (L), (MP), (C), (C) och (V) anför: Regeringen aviserar stora avräkningar på biståndet under innevarande år. Biståndet kommer att minska med inom vissa områden och användas för flyktingmottagande i istället för där det gör bäst nytta. Våra partier anser att detta är fel prioritering av regeringen, inte minst i när behoven i världen ökar och höga mat- och bränslepriser som en följd av invasion av riskerar att leda till en global svältkatastrof. Avräkningarna bygger dessutom på en tidig prognos från som inte ser ut att bli verklighet. Trots detta ändrar inte regeringen sitt besked. Det är högst olämpligt att göra så här stora avräkningar. Det innebär att satsningar inte blir av och att demokratirörelser inte stöttas och kan få som följd att fler i slutändan blir beroende av humanitärt stöd. Vi anser att avräkningar mot biståndet bör begränsas kraftigt. Avräkningar från biståndsramen (M) (M), (M) och (M) anför: står bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut i denna del och välkomnar att regeringen fortsatt tänker prioritera de humanitära insatserna i biståndsverksamheten vid avräkningarna för kostnaderna för flyktingmottagandet. Man kan dock konstatera att regeringen, för att hantera utgiftstaken till följd av avräkningarna, vill ge prioritet till icke-öronmärkt stöd till multilaterala organisationer, så kallat kärnstöd. menar att detta är en felaktig prioritering, som inte ger största möjliga nytta för svenska skattepengar. har i en granskning (RiR 2021:28) riktat kritik mot att kärnstödet saknar en tydlig målstyrning från regeringens sida. En neddragning av kärnstödet under innevarande år hade därför varit välkommet för att i stället kunna prioritera humanitära insatser till följd av kriget i , exempelvis globala insatser för att säkra livsmedelsförsörjning och motverka hungersnöd i . Vi konstaterar också att den fyrårig biståndsram som vill införa, i motsats till dagens enprocentsmål, som budgeteringsmetod hade gynnat långsiktighet och flexibilitet i att hantera den uppkomna situationen med avräkningar. På så sätt hade ryckighet kunnat undvikas, och en klokare planering av Sida:s verksamhet kunnat äga rum. Regeringen gör nu omfattande avräkningar på biståndsramen för de kostnader staten har för flyktingmottagandet till följd av kriget i . Detta är i enlighet med OECD-DAC:s regler då är ett biståndsland.