yttr · H905FiU4y · 2022-04-28 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge övriga utskott och tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2021/22:115 Verksamheten i Europeiska unionen och eventuella följdmotioner i ärendet i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör finansutskottets ämnesområden och över motion 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 3. Utskottet anser att utrikesutskottet bör föreslå att ska avslå motionsyrkandet och lägga skrivelsen till handlingarna. I yttrandet finns en avvikande mening (V). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen , i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Skrivelsen inleds med en beskrivning av den övergripande utvecklingen i EU. Frågor som rör finansutskottets ämnesområden finns framför allt under följande avsnitt: • Den europeiska terminen • Ekonomi och finans • Skydd av EU:s finansiella intressen I bilaga 3 återfinns beslut i rådet där röstat nej eller lagt ned sin röst. Här redogörs bl.a. för att lade ned sin röst i fråga om ansvarsfrihet för kommissionens genomförande av EU:s budget 2019. Den elfte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga hållbara tillväxtstrategi med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU. termin var fokus på uppföljning av medlemsstaternas återhämtning från pandemin inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) och terminen ställdes därför delvis om. Rapportering av åtgärder för att möta upp konsekvenserna av pandemin redovisades främst i den nationella återhämtningsplanen, som ett komplement till det nationella reformprogrammet. överlämnade sina nationella reform- respektive konvergensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna överlämnat sina nationella reformprogram, nationella återhämtningsplaner och stabilitets- och konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. De sedvanliga landrapporterna ersattes med en bedömning från kommissionen av de nationella återhämtningsplanerna. Vidare lämnade kommissionen endast landsspecifika rekommendationer på det finanspolitiska området. Rekommendationerna, som inte är rättsligt bindande, antogs på rådet för ekonomiska och finansiella frågor () . I skrivelsen konstaterar regeringen att kommissionen lämnade följande förslag till rekommendationer till : Behåll den expansiva finanspolitiska inriktningen över 2022, inklusive den impuls som kommer av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Upprätthåll de offentliga investeringarna. När de ekonomiska förutsättningarna tillåter bör återgå till en försiktig finanspolitik som garanterar långsiktig hållbarhet, som man ökar investeringarna för att öka ekonomins tillväxtpotential. Var särskilt uppmärksam när det gäller de offentliga finansernas sammansättning och kvaliteten på reformerna så att en hållbar och inkluderande återhämtning säkerställs. Prioritera hållbara och tillväxtskapande investeringar, särskilt för att understödja den gröna och digitala omställningen. Prioritera strukturreformer som bidrar till finansiering av prioriterade policyområden och till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Stärk täckningen, precisionen och hållbarheten i trygghetssystemen och inom hälso- och sjukvården. informerade statssekreterarna utskottet om nationella reform- respektive konvergensprogram samt den svenska planen för återhämtning och resiliens. Utskottet behandlade dessa i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100, bet. 2020/21:FiU20, rskr. 2020/21:384). Regeringens bedömning av de landsspecifika rekommendationerna lämnades i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Ekonomisk styrning och samordning presenterade kommissionen ett meddelande om EU:s ekonomi efter covid-19-pandemin och konsekvenserna för den ekonomiska styrningen. Kommissionen anförde i meddelandet att arbetet med översynen av den ekonomiska styrningen som inleddes återupptas och då med uppdaterade förutsättningar i ljuset av pandemin. Kommissionen lämnade inga förslag utan lyfte i stället fram ett antal diskussionsfrågor. avser kommissionen att presentera riktlinjer för finanspolitiken framöver och lägga fram förslag till reformer av den ekonomiska styrningen. presenterade kommissionen ett meddelande med förslag till riktlinjer för hur den finanspolitiska samordningen i EU kan utformas . I meddelandet betonas vikten av att inte dra tillbaka stöd för tidigt och att ta hänsyn till landsspecifika förutsättningar. Kommissionen konstaterar vidare att aktiveringen av undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten har gett medlemsstaterna utrymme att hantera den ekonomiska krisen och resonerar kring kriterier för när klausulen bör avaktiveras. bedömde kommissionen att klausulen ska fortsätta att tillämpas . Enligt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom den europeiska terminen presenterade kommissionen djupgranskningar av tolv medlemsstaters ekonomier, däribland . Kommissionen bedömde att fortfarande har makroekonomiska obalanser kopplade till hushållens höga skuldsättning och höga bostadspriser. antog slutsatser om de fördjupade granskningarna . presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för finansieringen av EU:s återhämtningsinstrument (NGEU). I meddelandet redogör kommissionen för hur upplåningen på kapitalmarknaden ska organiseras och skötas. Ny nettoupplåning ska avslutas senast vid utgången av 2026. antog rådet förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens. har arbetet fokuserat på medlemsstaternas ansökningar om medel genom nationella återhämtnings- och resiliensplaner. Bland de villkor som ställs i faciliteten ingår att planerna ska inkludera konkreta och tidsatta mål och delmål för reformer och investeringar. De ska vara förenliga med relevanta landsspecifika rekommendationer, och av stödet från faciliteten ska gå till klimatomställningen och till den digitala omställningen. ansökte 26 medlemsstater om stöd från faciliteten och 22 godkändes. beslutade regeringen om återhämtnings- och resiliensplan och lämnade in den till kommissionen som inledde sin granskning. Därefter fattade regeringen och beslut om vissa ändringar i planen. Ytterligare ändringar behövdes till följd av beslut om budgeten . godkände rådet stöd från det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till ytterligare en medlemsstat. Sammantaget uppgår godkänt stöd från SURE till . Kommissionen har publicerat två halvårsrapporter om genomförandet av SURE. Information om kommissionens meddelande om EU:s ekonomi efter covid-19 och konsekvenserna för den ekonomiska styrningen lämnades av statssekreterare . Information om översynen av den ekonomiska styrningen lämnades av finansminister . överlade utskottet med finansminister om kommissionens förslag till riktlinjer för den finanspolitiska samordningen i EU . Utskottet överlade med finansminister om kommissionens finansieringsstrategi för NGEU. Information om arbetet med NGEU lämnades av statssekreterare . Information om den svenska planen för återhämtning och resiliens lämnades under 2021av finansminister , av statssekreterare och och av finansminister . Planen behandlades även ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100, bet. 2020/21:FiU20, rskr. 2020/21:384) och budget-propositionen (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). lämnade finansminister information till utskottet om planen och processen framåt. Utskottet överlade med finansminister om SURE . Information har lämnats vid ett flertal tillfällen, av statssekreterare . godkände deltagande i SURE (prop.2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351–353). Den svenska planen för återhämtning och resiliens godkändes av kommissionen . har ansökt om i bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket är enligt den preliminära tilldelningen av bidrag från faciliteten. Efter godkännandet har rådet som regel på sig att anta kommissionens förslag. Efter att rådet godkänt planen kommer kommissionen att godkänna utbetalningar till efter att de delmål och mål som fastställs i planen uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. Ekonomiska och monetära unionen Inom ramen för fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) presenterade kommissionen ett meddelande på temat strategisk autonomi, med förslag på hur EU:s ekonomiska och finansiella system kan stärkas för att minska EU:s sårbarhet för yttre störningar. För att nå detta syfte bör enligt kommissionen eurons internationella roll bli större, EU:s finansiella infrastruktur stärkas och genomförandet av EU:s sanktioner effektiviseras. För att stärka eurons internationella roll framhålls betydelsen av en fortsatt fördjupning av finansmarknaderna i EU. Även den gemensamma upplåningen inom NGEU förväntas öka intresset för euron internationellt. För att stärka EU:s finansiella infrastruktur framhålls vikten av att ha en internationell öppenhet som man skyddar sig mot sårbarheter och stärker förmågan att värna sina egna intressen. Utskottet överlade med finansminister om förslagen i kommissionens meddelande om strategisk autonomi . antog rådet revideringen av förordningen om InvestEU, som bl.a. innebar ett särskilt investeringsfönster för strategiska investeringar. Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till revidering av Invest EU-förordningen . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget . Information om förslaget lämnades till utskottet av finansminister . Investeringsplanen inom den gröna given presenterade kommissionen ett meddelande om investeringsplanen inom den gröna given. I meddelandet lämnas en färdplan för att möjliggöra investeringar så att den europeiska gröna given ska bli verklighet. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en lånefacilitet för den offentliga sektorn inom mekanismen för rättvis omställning. Förordningen antogs av rådet . yttrade sig utskottet till miljö- och jordbruksutskottet över kommissionens meddelande om en grön europeisk giv i de delar som rörde utskottets ämnesområde (yttr. 2019/20:FiU1y). överlade utskottet med statssekreterare om investeringsplanen inom den gröna given samt lagstiftningsförslag om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning. antog slutsatser om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP 26. Slutsatserna syftar till att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansieringen för klimatrelaterade ändamål. De syftar också till att ta fram och tydliggöra EU:s ståndpunkt i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . är föremål för förstärkt övervakning av sina reformåtaganden till . Övervakningen genomförs kvartalsvis av kommissionen i samarbete med ECB, ESM och IMF. Om åtagandena genomförs kan bevilja vissa skuldlättnadsåtgärder till . beviljades lättnader på ca . Kommissionen har även övervakat , , och återbetalningsförmåga. Övervakningen pågår till dess att länderna betalat tillbaka av sina lån från de stödfaciliteter som EU och inrättat (EFSM respektive EFSF/ESM). Regeringen konstaterar att kommissionen bedömer att ländernas återbetalningsförmåga är god. beslutades att ge makrofinansiellt stöd till tio länder i EU:s närhet. Lånen ges mot bakgrund av att länderna fått betalningsbalanssvårigheter till följd av covid-19-pandemin. Enligt villkoren för lånen ska länderna genomföra ekonomiska reformer och vidta stabiliseringspolitiska åtgärder. fortsatte genomförandet av stödprogrammen. En första utbetalning gjordes bl.a. till . En andra utbetalning gjordes bl.a. till . Det beslutades att en andra utbetalning inte skulle göras till . informerade finansminister utskottet om förslaget till makrofinansiellt stöd. Frågan behandlades även i utskottets yttrande till utrikesutskottet över regeringens skrivelse om verksamheten i EU (yttr. 2020/21:FiU1y). antogs ändringar av tillsynsförordningen, kapitaltäckningsdirektivet och krishanteringsdirektivet, det s.k. bankpaketet. Ändringarna i svensk rätt som rörde krishantering trädde i huvudsak i kraft . presenterade kommissionen ett förslag till hur den sista delen i III-överenskommelsen ska genomföras i för banker. Kommissionen lämnade även förslag om hur hållbarhetsfaktorer bättre kan integreras i tillsynsarbetet och hur tillsynsarbetet kan harmoniseras ytterligare. Förhandlingarna om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem inom ramen för bankunionen har pågått , liksom förhandlingarna om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden. har arbetet fokuserat på att förbereda det tidiga införandet av säkerhetsmekanismen som beslutade om 2020, bl.a. att underteckna och ratificera de ändrade mellanstatliga avtalen om ESM och resolutionsfonden. Regeringen konstaterar att inte deltar i bankunionen och därför inte berörs av förslagen. presenterade kommissionen ett förslag till ramverk för utgivning av säkerställda obligationer. Rättsakterna, som består av ett nytt direktiv och ändring av tillsynsförordningen, trädde i kraft . Ändringarna av tillsynsförordningen ska börja gälla . slutfördes förhandlingarna om förslaget till direktiv om kreditförvaltare och kreditförvärvare. Förslaget är ett led i arbetet med att motverka problem med nödlidande lån inom EU. Direktivet antogs av och rådet . Förslaget till direktiv innehöll även regler om ett gemensamt förfarande för ianspråktagande av säkerheter. Dessa regler kom under förhandlingsarbetets gång att brytas ut till ett eget direktiv. presenterade kommissionen ett förslag till lagstiftningspaket om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Förslaget omfattar fyra separata rättsakter och innebär att EU:s reglering på området utvecklas. Förhandlingarna i rådet inleddes . antog rådet ett förhandlingsmandat för en av rättsakterna inför triloger med . Lagstiftningsåtgärder med anledning av bankpaketet beslutades av respektive (prop. 2020/21:36, bet. 2020/21:FiU37, rskr. 2020/21:11 respektive prop. 2020/21:155, bet. 2020/21:FiU33, rskr. 2020/21:324). Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslagen till ändringar i . Utskottet subsidiaritetsprövade de tre olika förslagen och ansåg att inget av dem stred mot subsidiaritetsprincipen. Information om bankunionen lämnades senast av finansmarknadsminister . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om kommissionens förslag till regelverk för säkerställda obligationer . Finansmarknadsministern lämnade information om förslaget till regelverk . Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. De ändrade reglerna behandlas i proposition 2021/22:76 Ändrade regler för säkerställda obligationer och i betänkande 2021/22:FiU37. Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget till direktivet om hantering av köp av krediter eller ianspråktagande av säkerheter och ansåg att det inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade om förslaget med statssekreterare . Utskottet har fått information om förhandlingsprocessen vid ett flertal tillfällen, av statssekreterare . Utskottet överlade med statssekreterare om arbetet med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. överlade utskottet med statssekreterare om kommissionens lagstiftningspaket på området. Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen och ansåg att inget av dem strider mot subsidiaritetsprincipen. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en frivillig EU-standard för gröna obligationer. Förslaget är en del av kommissionens arbete med en hållbar finansmarknad och syftar till att styra kapitalflöden i riktning mot en mer hållbar ekonomi. Förslagen har behandlats i rådet. lade kommissionen fram ett förslag om ändringar i förordningen om faktablad för investeringsprodukter och direktivet om värdepappersfonder för att förlänga en övergångsperiod när det gäller byte av faktablad för fonder. Bakgrunden är uppdaterade regler om innehållet i faktabladen som fondförvaltare ska byta till. Förhandlingar pågick i rådet och nåddes en överenskommelse med . presenterade kommissionen ett antal förslag inom ramen för arbetet med kapitalmarknadsunionen. Förslaget om ändringar i förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (ELTIF) syftar till att öka antalet europeiska långsiktiga investeringsfonder och investeringar i dessa eftersom intresset varit lågt. Förslaget om ändringar i direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder och direktivet om värdepappersfonder (AIFMD) syftar bl.a. till att harmonisera vissa bestämmelser i direktiven och att genomföra regulatoriska förbättringar exempelvis när det gäller likviditetshantering och rapportering. Förslaget till ändrade regler för marknader för finansiella instrument (Mifir och Mifid) syftar bl.a. till att förbättra transparensen och tillgången till marknadsdata i handeln med finansiella instrument. Förslaget om en europeisk gemensam kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell information (ESAP) syftar till att tillhandahålla centraliserad elektronisk tillgång till information och produkter inom EU som är av relevans för kapitalmarknader, finansiella tjänster och hållbar finansiering. lade kommissionen fram en strategi för det fortsatta arbetet med digitalisering av finanssektorn. Strategin syftar bl.a. till att göra de finansiella tjänsterna i mer digitala och att stimulera ansvarsfull innovation och konkurrens mellan leverantörer av finansiella tjänster i EU. Inom ramen för strategin presenterade kommissionen ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar. antog rådet ett förhandlingsmandat inför triloger med om förslaget. Kommissionen lade även fram ett förslag till förordning om att inrätta en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik. Även för detta förslag antog rådet ett förhandlingsmandat inför triloger med och en överenskommelse nåddes . Ytterligare ett förslag inom ramen för strategin är ett förslag till förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn. antog rådet ett förhandlingsmandat inför triloger med . Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget till förordning om en frivillig EU-standard för gröna obligationer. Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget och ansåg att det inte strider mot subsidiaritetsprincipen. överlade utskottet med statssekreterare om förslagen till ändringar i förordningen om faktablad för investeringsprodukter och direktivet om värdepappersfonder. Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen och ansåg att de inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslagen om ELTIF, AIFMD, Mifir och Mifid och ESAP. De olika förslagen subsidiaritetsprövades av utskottet . Utskottet ansåg att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen om marknader för kryptotillgångar och om att inrätta en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik . Utskottet ansåg att inget av förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. Förslaget om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn subsidiaritetsprövades av utskottet . Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet överlade om förslagen med finansmarknadsminister . Utskottet överlade med statssekreterare om strategin för digitalisering av finanssektorn . Information till utskottet om förhandlingsläget lämnades av statssekreterare och . Kommissionen presenterade ett förslag till ändringar i Solvens II-direktivet och ett nytt krishanteringsramverk för försäkringssektorn. Förslagen syftar till att öka möjligheterna för försäkringsföretagen att bidra till återhämtningen av ekonomin, den gröna omställningen och fullbordande av kapitalmarknadsunionen, till att öka proportionaliteten i tillsynsreglerna och till att stärka skyddet för EU:s försäkringstagare. Förhandlingar i rådet inleddes . Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget till ändringar i Solvens II-direktivet och ett nytt krishanteringsramverk för försäkringssektorn . Utskottet subsidiaritetsprövade förslagen och ansåg att de inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen lade fram en strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi. I strategin identifierar kommissionen åtgärder för att stärka det finansiella systemets förmåga att stödja omställningen till en hållbar ekonomi. antog kommissionen en delegerad akt till EU:s gröna taxonomiförordning som fastställer kriterier för att avgöra under vilka villkor en viss ekonomisk verksamhet ska anses vara hållbar i förhållande till förordningens två klimatmål. invände mot den delegerade akten. Utskottet överlade med statssekreterare om strategin för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi . Utskottet överlade med finansmarknadsminister om förslaget till EU-gemensam taxonomi och med statssekreterare . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget till förordning och ansåg att det inte stred mot subsidiaritetsprincipen. beslutade om lagstiftningsåtgärder med anledning av EU:s gröna taxonomiförordning (prop. 2021/22:11, bet. 2021/22:FiU15, rskr. 2021/22:78). Utskottet överlade om den delegerade akten för de klimatrelaterade målen i förordningen med finansmarknadsminister och med finansmarknadsminister . överlade utskottet med statssekreterare om kärnkraft i taxonomin. Information om taxonomin har lämnats vid ett flertal tillfällen, av finansmarknadsminister . , och överlade utskottet med finansmarknadsminister om den kompletterande delegerade akt till förordningen som kommissionen inledde en konsultation om . Kommissionen antog den kompletterande delegerade akten, som tar upp kärnkraft och naturgas, och därmed inleddes förfarandet för rådets och möjlighet att invända eller inte mot akten. Kommissionen presenterade förslag till revidering av systemet för nya egna medel. Enligt förslaget skulle nya egna medel införas baserat på tre beräkningsbaser: intäkter från auktioneringen av EU:s handel med utsläppsrätter (EU ETS), intäkter från den föreslagna mekanismen för koldioxidjustering vid EU:s gränser (CBAM) och en andel av uppbörden av intäkterna från omfördelningen av beskattningsrätt mellan stater i enlighet med pelare 1 i /G20:s överenskommelse . Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till nya egna medel och ansåg att förslaget inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med utskottets förslag lämnade ett motiverat yttrande till EU:s institutioner (utl. 2021/22:FiU31, rskr. 2021/22:180). kunde en överenskommelse om EU:s årsbudget nås som innebar en åtagandenivå på och betalningar på . Marginalerna till taken i den fleråriga budgetramen uppgick till respektive . Rådet och godkände budgeten respektive . Utskottet överlade om EU:s årsbudget med statssekreterare och . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en brexitjusteringsreserv. Syftet med instrumentet är att kunna ge ekonomiska bidrag för att motverka negativa konsekvenser av utträde ur EU i medlemsstater, regioner och sektorer. Rådet godkände förordningen och . Totalt uppgår brexitjusteringsreserven till priser. Utskottet överlade med statssekreterare om förslaget till förordning . Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget och ansåg att det inte strider mot subsidiaritetsprincipen.