yttr · H905UU4y · 2022-05-02 00:00:00 — Vid överläggningarna ska förändringar av det säkerhetspolitiska läget till följd av aggression mot analyseras, inklusive vilka konsekvenser det får för säkerhetspolitik, särskilt i förhållande till internationella samarbeten. Analysarbetet ska utmynna i en offentlig rapport som ska presenteras . Bland ej slutbehandlade propositions- och skrivelseärenden inom utrikesutskottets område finns beslut om anslag m.m. inom budgetens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2019/20:1 utg.omr. 7, bet. 2019/20:UU2). Utskottet noterar att regeringen beslutat att ikläda staten ytterligare betalningsansvar i form av statliga garantier i enlighet med bemyndigande. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bild av att beslutspunkten 2 c) 4 därför inte är slutbehandlad. När det gäller riksdagsskrivelserna 2020/21:217, 2020/21:305, 2020/21:340, 2020/21:357, 2020/21:359 och 2020/21:361 samt 2021/22:102, 2021/22:103, 2021/22:77 och 2021/22:90 har utskottet inget att invända mot regeringens bedömning i fråga om ärendena är slutbehandlade eller ej. Utskottet gör två reflektioner vid läsningen av riksdagsstyrelsens redogörelse och de två riksdagsskrivelser som med anledning av utrikesutskottets betänkanden redovisas där. Den första gäller riksdagsskrivelse 2020/21:342 om Interparlamentariska unionen (IPU) där utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning att skrivelsen kan anses vara slutbehandlad. vill utskottet påminna om vad det tidigare uttryckt (2020/21:UU6y) i fråga om riksdagsstyrelsens behandling av IPU-redogörelsen inklusive riksdagsstyrelsens möjlighet att överlämna det betänkande som skrivelsen avser till den svenska IPU-delegationen. En sådan formell återkoppling skulle enligt utskottet kunna främja den integrering av delegationens arbete och övriga verksamhet som är motivet bakom årliga behandling av IPU-redogörelsen. Den andra av utskottets reflektioner gäller skrivelse 2020/21:91 som behandlar regeringens budgetproposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, där utskottet likaså delar riksdagsstyrelsens bedömning att skrivelsen kan anses vara slutbehandlad. Utskottet noterar med uppskattning att även riksdagsstyrelsen har meddelats beslut om utgiftsområdet genom en skrivelse, vilken också redovisats för i riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av riksdagsskrivelser. Meddelande om beslut genom en skrivelse ställs således såväl till regeringen och som till riksdagsstyrelsen, vilka samtliga tre är del i verkställandet av beslut om utgiftsområde 7. Att även riksdags-styrelsen meddelas beslut, i linje med utskottets resonemang i yttrande 2020/21:UU6y, anser utskottet bidrar till tydlighet i styr- och ansvarskedjan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C) och (SD). Förankring av den säkerhetspolitiska linjen och Natooption (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Vi anser att det är regeringen som fastställer den säkerhetspolitiska linjen. Den linje som regeringen fastställt gäller till dess att regeringen fastställt en annan. Detta är ett viktigt förhållande för att på bästa sätt värna säkerhet och undvika att skapa osäkerhet om vilken säkerhetspolitisk linje som gäller. En majoritet i beslutade att rikta ett tillkännagivande om att införa en s.k. Natooption, detta trots att förslaget inte lyftes i den försvarsberedning som hade förberett det femåriga försvarsbeslut som fattade . Regeringen har sedan tillkännagivandet haft att bereda tillkännagivandet. Det säkerhetspolitiska läget har utvecklats mycket negativt. Vi anser att utskottets ställningstagande borde lyda enligt följande: När det gäller tillkännagivandet om en Natooption noterar utskottet att detta enligt skrivelsen likaså bereds inom och att riksdagsskrivelsen om tillkännagivandet således inte är slutbehandlad. [1] 2020/21:1304 (V) yrkande 15, 2020/21:2545 (-, M, C, L, MP, KD) yrkandena 1 och 3, 2020/21:2776 (KD) yrkande 29, 2020/21:2942 (C) yrkande 8 och 2020/21:3241 (L) yrkande 3.