yttr · H905FiU4y · 2022-04-28 00:00:00 — m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:4471 yrkande 3 att EU:s påtvingande åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor och framhåller att kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned. Motionärerna vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden, senast i sitt yttrande till utrikesutskottet över skrivelsen om verksamheten i EU (yttr. 2020/21:FiU1y). Utskottet ansåg att utrikesutskottet borde avstyrka yrkandet, bl.a. med hänvisning till att regeringen stämt av prioriteringarna i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram –2027 i överläggningar med finansutskottet och genom samråd med . Skydd av EU:s finansiella intressen beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. valde att lägga ned sin röst. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Europeiska revisionsrättens årsrapport om publicerades . lämnade revisionsrätten en revisionsförklaring med avvikande mening när det gällde kostnaderna. Revisionsrätten uppskattade att av de underliggande transaktionerna inte skett i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå som ). Det överstiger den vedertagna gränsen på . tar ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2020. Utskottet överlade med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget. Utskottet överlade med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning presenterade sin tolfte årliga rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Årets rapport analyserar hur det europeiska statistiksystemet har fungerat under covid-19-pandemin. antog slutsatser om statistik . Utskottet välkomnar regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen . Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt instrument för att följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. stod pandemin och hanteringen av dess effekter i fokus och i EU vidtogs gemensamma åtgärder för att hantera konsekvenserna av pandemin. Inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens som började gälla presenterade medlemsstater sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner. Utskottet har vid överläggningar med regeringen ställt sig bakom linjen att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Stöd bör så långt som möjligt bygga på existerande instrument och befintliga finansieringsformer och inte på nya egna medel, och inriktas på de delar av EU som har störst behov. Det bör finnas gränser för hur mycket stöd enskilda medlemsstater kan få och medlemsstaternas risktagande bör begränsas. Åtgärderna bör vara miljömässigt och socialt hållbara samt förenliga med att driva på den gröna omställningen. En central del i återhämtningen bör vara att fullt ut återställa den inre marknaden. Den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i . I denna restriktiva grundhållning är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning vägledande. Liksom utskottet har framhållit är utskottet kritiskt mot införandet av nya egna medel och emot överföring av beskattningsrätt till EU-nivå. Vidare subsidiaritetsprövade utskottet kommissionens förslag till nya egna medel och ansåg att det inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Inför förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2021–2027 stämde regeringen av prioriteringarna för utformningen av EU:s budget i överläggningar med finansutskottet och genom samråd med . Utskottet anser mot bakgrund av det att utrikesutskottet bör föreslå att det aktuella motionsyrkandet avslås. Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen. Det är viktigt att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsländer att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt utskottet är det centralt att rådet och kommissionen i tillämpningen av regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respekterar de nationella parlamentens roll. Vidare bör ramverket tillämpas på ett transparent och förutsägbart sätt som säkerställer likabehandling mellan medlemsstaterna. Som en liten öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet välkomnar det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och som inte äventyrar den finansiella stabiliteten. Utskottet har vid ett flertal tillfällen hållit överläggningar med regeringen om EU:s gröna taxonomiförordning och den delegerade akt till förordningen som antogs . Utskottet konstaterar att röstade nej till förordningen med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor. invände även mot den delegerade akten för att värna vattenkraften och skogsbrukets villkor och arbetade för att samla en majoritet för den uppfattningen. Utskottet konstaterar att varken rådet eller invände mot akten, som därmed trädde i kraft och började tillämpas . Utskottet har även hållit överläggningar med regeringen om den kompletterande delegerade akten, som berör kärnkraft och naturgas. Regeringen har i utskottet fått stöd för att bör verka för att rådet ska invända mot akten. Utskottet vill slutligen betona vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater. Utskottet välkomnar åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen. Det är viktigt att åtgärder som genomförs i syfte att stärka bankunionen tar hänsyn till hela EU:s inre marknad och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av länder som har och länder som inte har euron som valuta. Utskottet anser med detta att utrikesutskottet bör föreslå att skrivelsen läggs till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (S), (M), (M), (SD) och Mubarik (S). Verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingande åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. driver kraven på ekonomisk rättvisa för kvinnor. Vi vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys, syftar till att utjämna skillnader mellan könen avseende inkomst, levnadsvillkor m.m. och förbättrar kvinnors villkor. Vi anser att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Mot bakgrund av detta anser jag att utrikesutskottet bör tillstyrka kommittémotion 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 3.