ku-anm · H9A1dnr2369 · 2022-07-04 00:00:00 — AMINEH KAKABAVEH Riksdagsledamot (-) Dnr 2369-2021/22 Granskning av utrikesministerns agerande kring den trilaterala avsiktsförklaring mellan , och som undertecknades vid i . Jag vill härmed anmäla utrikesminister till () med anledning av den avsiktsförklaring som hon undertecknade tillsammans med utrikesministerkollegor från och . Jag vill inledningsvis betona att det inte är regeringens ansökan om medlemskap i (NATO) som ska vara föremål för utskottets granskning. Det jag vill få genomlyst är istället de förhandlingar som regeringen fört med , och den avsiktsförklaring som utrikesministern undertecknade för räkning och hur ministern offentligt har kommenterat dessa förhandlingar och traktat. Utskottets vidare granskning får avgöra om denna anmälan också bör omfatta ytterligare ministrar. Jag vill särskilt lyfta fram tre områden där jag finner ministerns agerande klandervärt. 1) Vapenexporten. är ett land som begår allvarliga och upprepade kränkningar mot de mänskliga rättigheterna. bedriver angreppskrig i sitt närområde i strid med internationell rätt. har i sin tidigare krigföring använt kemiska stridsmedel (vit fosfor) mot civilbefolkning. Reglerna för svensk vapenexport skärptes 2017 så att större betydelse skulle läggas vid mottagarlandets demokratiska status. Tillstånd för svensk krigsmaterielexport hanteras i första hand av (). har ISP avslagit tre fall av krigsmaterielexport till . ställde sig samtliga åtta partier bakom kravet att regeringen skulle arbeta för ett vapenembargo mot på EU-nivå. Den allmänna tolkningen, från svenska liksom från utländska kommentatorer, av avsiktsförklaringens punkt 7 har varit att nu lovat vapenleveranser till . Ett sådant beslut innebär att regeringen föregripit ett beslut från en självständig myndighet (ISP), vilket är ett brott mot regeringsformens 12 kapitel 2 §. Det är också ett brott mot den svenska krigsmaterielexportlagens demokratikriterium (prop. 2017/18:23) som förbjuder vapenexport till länder som allvarligt kränker mänskliga rättigheter. Att lova svenska vapenleveranser bryter också mot intentionerna i de partiöverskridande beslut om vapenembargo mot som gemensamt enats om i utrikesutskottet och . Det förtjänas att påpeka att regeringen inför beslutet om en svensk NATO-ansökan tog fram ett skriftligt beslutsunderlag "Ett försämrat säkerhetspolitiskt läge - konsekvenser för " (Ds 2022:7) som inte i någon formulering behandlade frågan om ett sådants medlemskaps betydelse för framtida svensk vapenexport. Det går alltså inte att hävda att regeringen med sitt tillkännagivande om att ansöka om medlemskap i för har aviserat några förändringar på vapenexportområdet. En stötesten i vårens förhandlingar med har varit de turkiska kraven på att ska utlämna personer till . Det är väl känt att regimen i har för vana att benämna oppositionspolitiker och regimkritiker för "terrorister". Efter att avtalet slutits har president i medier påstått sig ha blivit lovad en utlämning av 73 personer och gjort gällande att 3-4 personer redan har utlämnats av . Lika lite som man bör ingå illa formulerade avtal med samvetslösa lögnare bör man naturligtvis inte heller i en KU-anmälan ta dessa påståenden som kungsord. Men det måste noteras att dessa uppgifter från den turkiske presidenten inte tydligt har tillbakavisats av den . Det är synnerligen allvarligt om enskilda utlämningsärenden skulle ha använts som betalning av den för att förmå att släppa fram och NATO-ansökan. Detta strider helt mot regeringsformens 11 kapitel 3 § om domstolars oberoende. Det finns även formuleringar i traktattexten som väcker frågor om huruvida regeringen har satt sig över självständiga domstolar. I texten betonas särskilt hur i utlämningsärenden ska beakta underrättelseinformation från , vilket här i praktiken syftar på säkerhetstjänsten . Det förefaller alltså som om texten formulerats för att vägleda självständiga svenska domstolars bevisvärdering. Det finns ytterligare formuleringar i texten som väcker befogad oro om urholkad rättssäkerhet. I texten utmålas organisationer, som inte är terrorklassade av något annat land i världen än , som ett hot mot säkerhet. I detta sammanhang nämns till exempel YPG/PYD i norra . Med sådana oprecisa formuleringar hotas demokrati- och frihetskämpar att sammankopplas med terrorism, trots att aldrig terrorklassat dessa båda organisationer. Över lag ger avsiktsförklaringen bilden av att det inte längre finns någon diskrepans mellan den svenska och den turkiska regeringen i synen på vad som ska kallas för "terrorism", "inhemskt säkerhetshot" och "desinformation". Om så verkligen är fallet - vilket KU har att granska - skulle detta få förödande konsekvenser för den svenska rättssäkerheten. Organisations- och yttrandefrihet. I avtalstexten finns flera formuleringar som väcker befogad oro om inskränkningar i organisations- och yttrandefriheten. I texten (punkt 5) framgår till exempel att förbinder sig att vidta rättsliga åtgärder mot organisationer som är "inspirerade" av PKK. Att använda så vaga formuleringar i en avsiktsförklaring i ett internationellt avtal, på ett så viktigt område som organisations- och yttrandefriheten, är allvarligt och måste underkastas KU:s granskning. I avtalstexten framgår också att tillsammans med (och ), till stöd för det turkiska bekämpandet av inhemsk "terrorism" förbinder sig att bekämpa "desinformation". Här måste vi påminna oss om den turkiska regeringens mycket extensiva definition av terrorism och inhemska säkerhetshot, som liktydig med så snart nog all opposition mot den styrande regimen. Denna utfästelse från sida om att vara Erdogan-regimen behjälplig i denna kamp mot "desinformation" bör betraktas mot bakgrund av ett uttalande som utrikesministern gjorde på UD:s hemsida , där hon påstod att en film från en svensk aktivistgrupp varit "manipulerad" och ett uttryck för en "medveten och illvillig påverkanskampanj" riktad mot den svenska Nato-ansökan. Utan att ta ställning till innehållet i kampanjfilmen, så ger det här en mörk bild av hur de svenska åtaganden om att tillfredsställa den turkiska regimens behov av att korrigera "desinformation" kan komma att se ut. I en demokrati som är det inte värdigt att regeringen och aktivt agerar informationskrigare på uppdrag av främmande makt och försöker korrigera och misstänkliggöra alla opinionsyttringar som kritiserar den turkiska regimen och den kuvade hållning inför denna. De ovan nämnda punkterna beskriver exempel där regeringen genom avsiktsförklaringen tillsammans med måste utredas för att ha överträtt sina befogenheter och agerat i strid med svensk lag och konstitution. Förhandlingarna och avtalet med innebär också en kraftig omläggning av den svenska utrikespolitiken, som delvis kan analyseras separat från frågan om den svenska NATO-ansökan. (och ) har i och med undertecknandet av avsiktsförklaringen intagit en långt mer regimvänlig inställning i Turkietfrågan än något annat NATO-land. I ett inlägg på Facebook hyllade utrikesminister de kurdiska styrkorna i norra och betonade att det upprättade självstyret nu förtjänade "omvärldens stöd". Med den upprättade avsiktsförklaringen är det uppenbart att utrikesministern inte längre räknar till denna omvärld. I en situation där är öppen med sina planer på fortsatt bombning av de kurdiskdominerade områdena i har utrikesminister valt att föra närmare IS/Daeshs möjliggörare än kalifatets besegrare. Detta gör att (och ) har intagit den mest följsamma och inställsamma hållningen i hela EU till folkrättsvidriga krigföring och brott mot de mänskliga rättigheterna. I sin granskning bör KU också utreda i vilken utsträckning som utrikesministern har försökt att parlamentariskt förankra hela denna utrikespolitiska omläggning genom institutioner som utrikesnämnden, utrikesutskottet, , försvarsberedningen och genom samtal med de enskilda partiledarna.