ku-anm · H9A1dnr1168 · 2022-01-28 00:00:00 — () Dnr 1168-2021/22 Begäran om granskning av regeringens agerande gentemot Coronapandemin är den allvarligaste krisen vi haft i i modern tid. har pandemin skördat fler än 15 000 människoliv i . Därtill visar den senaste tidens snabba spridning av omikron att pandemin är pågående med stora påfrestningar och utmaningar för samhället som följd. Redan i inledningen av pandemin stod det klart att den valde ett annat tillvägagångssätt än många andra länder i hanteringen av Coronaviruset. Den väg som regeringen valde fick också stor uppmärksamhet och kritiserades från flera håll. Regeringens hantering av pandemin granskades av , , som i sina slutsatser pekade på en mängd brister i regeringens hantering. Ett enigt KU kom fram till att det fanns allvarliga brister kopplat till regeringens pandemihantering. Vid sidan av den granskning KU genomfört pågår arbete. Regeringen beslutade, efter överläggningar med partier, att tillsätta en kommission med uppdrag att utvärdera regeringens, förvaltningsmyndigheternas, regionernas och kommunernas åtgärder för att såväl begränsa coronavirusets spridning som effekterna av densamma. Kommissionen tog namnet och har lämnat två delbetänkanden. Regeringens agerande gentemot kan ifrågasättas och bör därför bli föremål för KU:s granskning. Det har framkommit att regeringen inte har lämnat ut material till i den utsträckning eller på det sätt som kommissionen begärt. , som givits uppdraget att utreda regeringens pandemihantering, har begärt att få ta del av minnesanteckningar, loggböcker och annan dokumentation som gjorts inom med koppling till pandemin. Det handlar bland annat anteckningar från möten som kan ge svar på hur regeringen och myndigheterna har fattat de beslut som rör pandemin. bedömer att åtkomst till nämnda material utgör en betydande förutsättning för att kunna fullfölja det uppdrag som regeringen givit dem. Att Coronakommissionen inte ges åtkomst till de handlingar som behövs för att utföra uppdraget är högst anmärkningsvärt. Det gäller bland annat uppgifter och handlingar som inte ges ut med hänvisning till att det formellt inte rör sig om allmänna handlingar. En oberoende borde naturligtvis få tillgång till all dokumentation den efterfrågar. Dessutom har det framkommit att visst material som funnits sparad i egna databas inte lämnats ut, trots att kommissionen efterfrågat dessa. Det gäller bl.a. kommenterade dagordningar. Att först vägra lämna ut handlingar med hänvisning till att sådana handlingar inte finns för att sedan svänga och överlämna de handlingar till kommissionen som de begärt väcker frågor om korrektheten i de besked som regeringen lämnat angående handlingarnas existens och beskaffenhet. Lika anmärkningsvärt är de uppgifter som framkommit om avsaknaden av dokumentation rörande de möten som hållits på högsta nivå i krisledning. Det är exempelvis ej klarlagt huruvida några anteckningar, protokoll eller annan form av dokumentation har förts på de möten som hållits inom Gruppen för strategisk samordning, GSS, som samordnar krishanteringsarbete på strategisk nivå. GSS har varit helt central i regeringens krishantering, där GSS:s diskussioner och överväganden legat till grund för hur pandemin ska hanteras. Det vore förstås anmärkningsvärt om det inte finns någon upprättad dokumentation inom ramen för de möten som hållits inom det organ som utgjort navet i krishantering under pandemin. Oaktat det borde under alla omständigheter de tjänstemän som deltagit vid dessa möten tillhandahålla eventuella anteckningar till . I den mindre gruppen av GSS som setts i princip för att hantera pandemin har ingått dåvarande statsministerns dåvarande statssekreterare , statsministerns statssekreterare , statsministerns presschef , socialministerns statssekreterare och dåvarande inrikesministerns statssekreterare . Det rör sig alltså om centrala socialdemokratiska tjänstemän direkt under , och . Det ligger i sakens natur att de bör samarbeta fullt ut med en oberoende . Enligt förordningen om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter till (SFS 2021:400) ska vidare uppgifter som kommissionen behöver i sitt arbete lämnas ut av . Såhär skriver kommissionen i sin begäran om att få ut statssekreterarnas minnesanteckningar. ”Vi vet att tjänstemän har fört minnesanteckningar vid , GSS:s och expeditionschefernas möten. Dessa anteckningar utgör en organisk del av det beredningsunderlag som ligger till grund för regeringens beslut och ställningstaganden. I sådana anteckningar bör det bland annat framgå när en viss information nått RK och regeringen samt vilka bedömningar av läget man gjort . Kommissionen menar att sådana anteckningar utgör väsentlig information för bedömningen av regeringens och RK:s pandemihantering. Vi begär därför att få ta del av denna dokumentation.” KU vid flertalet tillfällen tidigare betonat vikten av att dokumentation avseende arbete upprättas. Detta såväl för att förbättra förutsättningarna för interna arbete som KU:s efterföljande granskningar. I granskningsbetänkandet 2005/06:KU8 skrev KU, apropå den arbetsgrupp som fanns inom då med statsråd som hanterade flodvågskatastrofen 2004: "Härutöver konstaterar utskottet att det vid statsrådsgruppens möten inte fördes några minnesanteckningar, vilket var ett medvetet beslut mot bakgrund av att det inte skulle fattas några formliga beslut. (...) I en krissituation är hanteringen av krisen självklart överordnad andra arbetsuppgifter. Utskottet vill ändå framhålla att dokumentation även av möten av mer informell karaktär är värdefull dels internt, för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man kommit fram till och för att snabbt kunna vidareförmedla viktig information från mötet, dels för att i ett senare skede underlätta granskning av händelseförloppet." genomförde KU en granskning av politiska samordningsfunktioner inom (bet. 2013/14:KU20 s. 42 f.). I granskningen pekade utskottet på vikten av omsorgsfull dokumentation som en förutsättning för grundlagsfästa kontrollorgans efterföljande kontroll av regeringens och myndigheternas handlande och för att uppnå öppenhet och spårbarhet. Mot bakgrund av detta finns det anledning för KU att granska regeringens agerande gentemot coronakommissionen vad avser såväl det faktum att inte beretts tillträde till de underlag man begärt, inte minst underlag kopplat till den centrala krisledningen samt hur dokumentationen gått till. Socialminister förhållningssätt till bör också vara föremål för KU:s granskning. Under Coronakommissionens pågående arbete har det blivit tydligt att socialministern haft problem med såväl slutsatser som integritet. KU granskade så sent som statsrådet agerande i samband med presentationen av första delbetänkande. I samband med andra delbetänkande, som innehöll allvarlig kritik, inte minst mot regeringens senfärdiga agerande, ifrågasatte socialministern både metod och tillvägagångssätt och uttalade ”de har fel” ”inte gjort allt de borde” som kommissionen presenterade sitt betänkande. är liksom andra kommissioner för undersökande utredningar utformad som en tillfällig statlig myndighet under regeringen. Socialministerns kritiska uttalanden rörande arbete riskerar på detta sätt att påverka utfallet av slutsatser som kan komma att dra framöver. KU granskade så sent som statsrådet agerande i samband med presentationen av första delbetänkande. KU uttalade då att uppdrag skiljer sig från de kommittéer och särskilda utredare som regeringen regelbundet tillsätter. När det gäller en kommission med uppgift att granska bland annat regeringens hantering av en viss fråga eller situation är det viktigt att slå vakt om kommissionens självständighet. Utskottet konstaterade vidare att kontakter, inklusive pressträffar, med kommissioner som ska hanteras utifrån ett väl tilltaget respektavstånd, som fullt ut svarar mot den självständighet som kommissioner både bör och ska åtnjuta (2021/22:KU20). Mot bakgrund av de omständigheter som redogörs för ovan finns det anledning för KU att granska socialministerns förhållningssätt till i samband med andra delrapport.