uprotokoll · H9A1UbU28p · 2022-03-22 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:28 EU-överläggning om rådsrekommendation om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument WK 7014/2022 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt EU är centralt för svensk ekonomi, välfärd och kompetensförsörjning. ska fullt ut delta i och forma EU-samarbetet på ett sätt som värnar både svenska och europeiska intressen. Det gäller även inom utbildningsområdet. Regeringen har en uttalad önskan om att högre utbildning ska ha en stark internationell prägel och att mobiliteten ska öka. Regeringen välkomnar kommissionens satsning på Europauniversitet och ser det som en intressant del i att upprätta det europeiska utbildningsområdet och länka det till det europeiska forskningsområdet (ERA). En annan fråga som regeringen ser som prioriterad är relationen mellan det europeiska utbildningsområdet och det europeiska området för högre utbildning, en fråga som kommissionen måste ta i beaktning vid utformandet av rådsrekommendationen. Bolognaprocessen, som bygger på frivillighet och förtroende mellan olika länders utbildningssystem, är framgångsrik och ska värnas. Även förhållandet mellan det europeiska forskningsområdet och det europeiska utbildningsområdet behöver utvärderas. Regeringen anser att mervärdet av att utveckla ett ramverk för extern kvalitetssäkring i och med att det redan finns ett inom ramen för Bolognaprocessen inte tillräckligt har motiverats. Regeringen ställer sig inte bakom förslag om juridisk form och europeisk examen. Regeringen vill understryka att den nationella befogenheten på utbildningsområdet ska respekteras och att de föreslagna initiativen inte får vara kostnadsdrivande. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsslutsatser om en europeisk strategi för att stärka universitet och högskolor för framtid Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om rådsslutsatser om en europeisk strategi för att stärka universitet och högskolor för framtid. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument WK 7013/2022 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt EU är centralt för svensk ekonomi, välfärd och kompetensförsörjning. ska fullt ut delta i och forma EU-samarbetet på ett sätt som värnar både svenska och europeiska intressen. Det gäller även inom utbildningsområdet. Regeringen har en uttalad önskan om att högre utbildning ska ha en stark internationell prägel och att mobiliteten ska öka. Regeringen välkomnar kommissionens satsning på Europauniversitet och ser det som en intressant del i att upprätta det europeiska utbildningsområdet och länka det till ERA. En annan fråga som regeringen ser som prioriterad i det övergripande arbetet med universitetsstrategin är relationen mellan det europeiska utbildningsområdet och det europeiska området för högre utbildning, en fråga som behöver utvärderas. Regeringen anser att Bolognaprocessen, som bygger på frivillighet och förtroende mellan olika länders utbildningssystem, är framgångsrik och ska värnas. Även förhållandet mellan det europeiska forskningsområdet och det europeiska utbildningsområdet behöver utvärderas. Regeringen anser inte att mervärdet av att utveckla ett ramverk för extern kvalitetssäkring i och med att det redan finns ett inom ramen för Bolognaprocessen är tillräckligt motiverat. Regeringen vill understryka att den nationella befogenheten på utbildningsområdet ska respekteras och att de föreslagna initiativen inte får vara kostnadsdrivande. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsslutsatser om att stärka lärares och utbildares rörlighet, särskilt europeisk rörlighet, under deras grundutbildning och fortbildning Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument WK 3612/2022 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer arbete som främjar fri rörlighet, vilket är en grundläggande princip för det europeiska samarbetet. Regeringen menar att fri rörlighet inom utbildningsområdet är viktigt för att främja fri spridning av kunskap, värderingar och idéer. Särskilt viktigt är fri rörlighet för lärare, då de kan sprida sina erfarenheter vidare genom sitt arbete. Regeringen stödjer därför arbete som syftar till att underlätta mobilitet för alla studenter, inte minst lärarstudenter. Regeringen stödjer samarbete som syftar till att öka språkkunskaper hos lärarstudenter och andra studenter och delar uppfattningen att det är av värde att studenter kan tillgodogöra sig studieresultat även från kurser från universitet och högskolor i andra medlemsstater i EU. Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsrekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om rådsrekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument ST 5325/2022 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar initiativ som underlättar genomförandet av omställningen mot ett mer grönt samhälle och delar uppfattningen att utbildningsområdet kan spela en viktig roll i detta arbete. Utbildning för hållbar utveckling är en viktig fråga för regeringen. Detta gäller för alla nivåer från förskola till universitet och högskola. Regeringen ställer sig frågande till att rekommendationen endast behandlar miljömässig hållbarhet, då EU:s medlemsstater i FN och har förbundit sig att arbeta i linje med Agenda 2030 för en hållbar utveckling. Regeringen delar synen att medborgarnas tillgång till utbildning och kompetensutveckling såväl inom arbetslivet som inom formell och ickeformell utbildning är avgörande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden och och för att säkerställa en smidig övergång till ett grönt samhälle. Tillgång till utbildning och kompetensutveckling är också avgörande för vuxnas möjlighet till egen försörjning och bidrar till individens personliga utveckling. Det är viktigt att investera i utbildning, inklusive utbildning för att underlätta den gröna omställningen, men hur detta görs är en nationell befogenhet, vilken medlemsstaterna själva ska styra över. Regeringen menar också att det är viktigt att även lärosätenas autonomi vad gäller utformningen av högre utbildning respekteras. Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från lämnade en avvikande ståndpunkt om att det i slutet på andra stycket bör läggas till att ”dock ansvarar varje medlemsstat för hur det görs”. I femte stycket anser ledamöterna att ordet absolut bör läggas till innan ”nationell befogenhet”. Ledamöterna från lämnade en avvikande ståndpunkt om att regeringens ståndpunkt bör formuleras enligt följande. ”Läroplanerna, kursplanerna och den pedagogik medlemsländer väljer att använda är en strikt nationell angelägenhet och ligger inte inom EU:s kompetensområde, inte ens som rekommendationer. Hur lärarutbildningarna utformas inom de olika medlemsländerna är en strikt nationell kompetens och ligger utanför EU:s jurisdiktion. Att utarbeta gemensamma indikatorer ”för en hållbar utbildning” ligger också utanför EU:s kompetensområde och är något inte vill se. Hur de enskilda länderna utformar sin politiska styrning är en strikt nationell angelägenhet och är inget som ligger inom EU:s kompetensområde. Med ovanstående argument och för den budgetära påverkan som grund avvisar regeringen rekommendationerna i sin helhet.” Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsrekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument ST 14744/2021 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen delar kommissionens målsättning att vuxna ska kunna bygga vidare på lärande från olika aktörer genom livet. Regeringen delar även kommissionens behovsbeskrivning att allt fler människor behöver få tillgång till fort- och vidareutbildning och omskolning för att kunna möta de förändrade behoven på en arbetsmarknad i snabb förändring. Regeringen håller även med om att utbildningsutbudet måste kunna anpassas efter individuella behov. Mikromeriter kan vara ett verktyg som bidrar till att möta dessa behov i takt med att medlemsstaterna identifierar relevanta användningsområden. Innan regeringen kan ställa sig bakom förslaget finns det skrivningar i förslaget till rekommendation som måste tydliggöras, bland annat om ansvaret för kvalitetssäkring, hur det är tänkt att övergången mellan olika utbildningsnivåer och möjligheten att bygga ihop mikromeriter från olika aktörer ska fungera samt hur omfattande kommissionen föreslår att medlemsstaternas ansvar ska vara i förhållande till andra aktörer. Regeringen menar att det europeiska samarbetet även framöver bör bygga på transparens och öppenhet. Det är viktigt att komma ihåg att de nationella systemen för utbildning ser olika ut. Regeringen vill se ett förtydligade om hur en mikromerit förhåller sig till kurser och vad som är skillnaden mellan en mikromerit och en kurs. Regeringen önskar även ett förtydligande om en mikromerit kan vara en kurs inom det formella utbildningssystemet eller om det är större moduler av lärande som avses. Det är viktigt att utvecklingen går i linje med den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och principen om resultat av lärande. Det är viktigt att särskilja kvalifikationer som nivåplacerats i EQF och meriter som placeras i ett CV. Det måste vara tydligt för alla vad en kvalifikation respektive ett intyg står för och att inte blanda olika former av intyg med kvalitetssäkrade kvalifikationer. Det behöver förtydligas hur resultatet av lärande och anordnare ska kunna verifieras och kvalitetssäkras för de föreslagna mikromeriterna. Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från lämnade en avvikande ståndpunkt om att regeringens ståndpunkt bör formuleras enligt följande. ”Trots att fortbildning och vidareutbildning är oerhört viktigt för medlemsstaterna i EU är förslaget från rådet ofullständigt genomarbetat. Ansvaret för kvalitetssäkring av mikromeriterna är otydligt, övergången mellan utbildningsnivåer saknar beskrivning och det saknas ett förslag på hur ansvaret ska fördelas mellan staten och olika aktörer. Framförallt saknas det insikt från rådet att medlemsstaternas utbildningssystem ser väldigt olika ut. Det framgår inte heller vad skillnaden är mellan en kurs och mikromeriter i rådets förslag. På grund av en rad otydligheter och praktiska svårigheter med förslaget och för att mikromeriter i alltför hög grad inkräktar på den nationella kompetensen på utbildningsområdet så ställer sig regeringen inte bakom förslaget.” Denna paragraf förklarades justerad. EU-överläggning om rådsrekommendation om individuella utbildningskonton Utskottet överlade med statsrådet , politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning. Promemoria från (1596-2021/22) Rådsdokument ST 5934/2022 Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer åtgärder som syftar till att underlätta för och inspirera till livslångt lärande för ökad anställningsbarhet och personlig utveckling. Regeringen stödjer inte införandet av individuella utbildningskonton som ett EU-initiativ. Rekommendationen bör inte framhålla ett visst specifikt instrument utan i stället se till målsättningen, dvs. att säkerställa finansiering för fort- och vidareutbildning för att möta behoven på arbetsmarknaden och tillgång till vägledning och validering. Regeringen bör påtala att förslaget utgår från att den enskilda betalar en avgift för att gå en utbildning. I flera länder (däribland SE) är formell utbildning kostnadsfri för deltagaren och det finns ett generöst studiestöd att tillgå för att klara försörjningen . Studier inom arbetsmarknadspolitiken är kostnadsfri och den studerande behåller sin ersättning under studierna. Det finns också goda möjligheter till kompetensutveckling inom kollektivavtalen samt inom folkbildningen. Därutöver planerar SE att införa ett nytt, omfattande och generöst omställningsstudiestöd (OSS) för personer som vill vidareutbilda sig. OSS kommer att göra det möjligt för individer mitt i livet att studera i omställnings- eller kompetensutvecklingssyfte genom att ersätta av lönen för upp till studier. Det är i linje med rekommendationens målsättning. Regeringen anser att rekommendationen därför bör utformas så att den ger flera olika exempel på hur målsättningen kan nås och att offentlig finansiering av kompetensutveckling under studier är ett av exemplen. Förslaget till rekommendation handlar om ett specifikt verktyg och hur det bör utformas. I praktiken innebär det att det endast finns ett sätt för medlemsstaterna att agera på för att anses följa rekommendationen. Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. EU-information om riktlinjedebatt om att stärka krishantering inom det europeiska utbildningsområdet Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren , informerade om riktlinjedebatt om att stärka krishantering inom det europeiska utbildningsområdet. EU-information om frukostpunkt om investering i utbildning Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren , informerade om frukostpunkt om investering i utbildning. EU-information om lunchpunkt om finansiering av högre Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren , informerade om lunchpunkt om finansiering av högre EU-information om deklaration om investering i utbildning Statsrådet , biträdd av politiskt sakkunnige , departementsrådet , kansliråden och samt departementssekreteraren , informerade om deklaration om investering i utbildning. Utskottet justerade protokoll 2021/22:27. Förslag till utskottsinitiativ om rätt till sfi och att fullfölja en gymnasieutbildning för ukrainska flyktingar Utskottet behandlade ett förslag till utskottsinitiativ om rätt till sfi och att fullfölja en gymnasieutbildning för ukrainska flyktingar. Utskottet beslutade att inte ta något initiativ. Nästa sammanträde äger rum . (S), ordförande (L), förste vice ordförande (M), andre vice ordförande Noria Manouchi (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande