uprotokoll · H9A1MJU33p · 2022-02-22 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:33 Kommissionens meddelande Hållbara kretslopp för kol Utskottet överlade med klimat- och miljöminister , , om kommissionens meddelande Hållbara kretslopp för kol. Underlaget utgjordes av en översänd överläggningspromemoria, dnr 2021/22:1090. Klimat- och miljöministern redogjorde för regeringens ståndpunkt (bilaga 2). Överläggningen motiverade klimat- och miljöministern att göra följande tillägg till regeringens ståndpunkt efter femte stycket, fjärde meningen: Regeringen vill se en analys av hur förslagen inom LULUCF om klimatneutralitet för de gröna sektorerna på EU-nivå påverkar ambitionen att skapa en marknad för kolinlagringskrediter. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. C-, L- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter (bilaga 3). Denna paragraf förklarades justerad. ordförandeskap i EU 2023 Klimat- och miljöminister lämnade information om arbetet inför ordförandeskap i EU 2023. Utskottet beslutade att ta emot motion: 2021/22:60 yrkande 7, 8 och 9 av m.fl. (V), 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2456 yrkande 8 och 10 av m.fl. (SD), 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3199 yrkande 20 av m.fl. (V), 2021/22:3279 yrkande 27 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:3432 yrkande 13 och 14 av m.fl. (M), 2021/22:3880 yrkande 84 av m.fl. (KD) från näringsutskottet för behandling i betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (MJU18). Denna paragraf förklarades justerad. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (MJU18) Utskottet fortsatte beredningen av prop. 2021/22:58 och motioner. Fiskeripolitik (MJU17) Utskottet fortsatte beredningen av motioner om fiskeripolitik. Kommissionens förslag till förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2021) 706. Fråga om utskottsinitiativ - Ändra artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk (M) Utskottet inledde behandlingen av frågan om ett initiativ om att ändra artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk (M). Utskottet beslutade att påbörja ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett utskottsinitiativ i frågan. Fråga om utskottsinitiativ - Ny tillämpning av artskyddsförordningen (C) Utskottet inledde behandlingen av frågan om ett initiativ om ny tillämpning av artskyddsförordningen (C). Utskottet beslutade att påbörja ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett utskottsinitiativ i frågan. Beslut om fortsatt beredning Utskottet beslutade att den fortsatta beredningen av utskottsinitiativen enligt § 7 - § 8 ska ske gemensamt. Socialdemokraterna, begärde i enlighet med 10 kap. 9 § riksdagsordningen att utskottet ska inhämta upplysningar i ärendet från och i egenskap av särskild utredare respektive huvudsekreterare i den avslutade (M2020:03). Socialdemokraterna, begärde i enlighet med 10 kap. 9 § riksdagsordningen att utskottet ska inhämta upplysningar i ärendet från , , , , , Världsnaturfonden och BirdLife . , begärde i enlighet med 10 kap. 9 § riksdagsordningen att utskottet ska inhämta upplysningar i ärendet från , Jordägarna och Skogsindustrierna. , och begärde i enlighet med 10 kap. 9 § riksdagsordningen att utskottet ska inhämta upplysningar i ärendet från , och . Utskottet beslutade att i enlighet med 10 kap. 4 § riksdagsordningen inhämta upplysningar i ärendet i överensstämmelse med vad , , , begärt. Inbjudan till interparlamentariskt utskottsmöte i den 13– Kanslichefen påminde om inbjudan från den franska senaten till ett interparlamentariskt utskottsmöte om ekonomisk strategisk autonomi i den 13–. Ingen ledamot anmälde möjlighet att delta vid mötet. Förfrågan om förslag till granskningsteman – Europeiska Revisionsrättens arbetsprogram 2023 Kanslichefen informerade om möjligheten att föreslå lämpliga granskningsteman till Europeiska Revisionsrättens arbetsprogram . Inspel kan senast lämnas . Förslag om utskottsinitiativ om Åtgärder för att minska djurförsöken (MP) MP-ledamoten föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om åtgärder för att minska djurförsöken, se bilaga 4. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 1–4 § 6–8 § 9–11 § 12–13 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande § 1 Kommissionens meddelande Hållbara kretslopp för kol instämmer i att den viktigaste åtgärden för att nå EU:s klimatmål 2050 är att drastiskt minska beroendet av fossila resurser. Regeringen stödjer ambition för mer hållbara kolcykler genom upptag, infångning, lagring och återanvändning av kol. Regeringen välkomnar ambitionen att skapa incitament inom för kolinfångning och kollagring genom industriell infångning av koldioxid (bio-CCS/DACCS). Ett incitamentssystem är en förutsättning för en framtida storskalig utbyggnad och drift. Ett certifieringssystem kan vara ett sätt men regeringen bedömer att det kan komma att behövas ytterligare ekonomiska incitament på EU-nivå i någon form. Regeringen efterlyser därför analys och förslag om hur ett incitamentsystem för kolupptag, kolinfångning, kollagring och återanvändning kan utformas för Bio-CCS samt andra tekniker där incitament saknas så som DACCS och CCU. Regeringen förordar att incitament för bio-CCS införs inom . Regeringen efterlyser också en analys huruvida incitament för bio-CCS inom EU och befintliga regelverk och kriterier för utsläppsminskningsenheter inom och kan vara kompatibla. föreslår en högre ambition för utbyggnaden av bioCCS/DACCS än vad som föreslås av och efterfrågar en analys om vad som ligger till grund för målsättningarna. har avsatt medel för att skapa ett system för driftstöd för bio-CCS med inriktningen att koldioxid ska fångas upp och lagras . Mot den bakgrunden anser regeringen att EU tillsammans bör kunna åstadkomma mer än 5 Mt till 2030. Eftersom satsning på bio-CCS innebär lagring av biogen koldioxid föreslår regeringen också att systemet för bokföring ska vara på plats istället . Regeringen framhåller bioekonomins viktiga roll för att uppnå klimatneutralitet och lagra kol. Regeringen delar kommissionens syn att ökad andel biobaserade material är angeläget för att minska utsläpp inom byggsektorn. Vidare välkomnar regeringen målsättningar för att öka andelen biobaserat eller återvunnet kol inom industrin, och ser gärna ytterligare analys om ambitionen kan öka liksom avseende vilka verktyg som kan bidra till att nå målsättningen. Regeringen delar inte Kommissionens bild av att bioekonomin utvecklas bäst genom reglering enligt kaskadprincipen och motsätter sig därför en sådan marknadsstörande styrning. I markanvändningssektorn ser regeringen en potential att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Regeringen anser att det finns en tydlig skiljelinje mellan å ena sidan industriell kolinfångning och kollagring och å andra sidan så kallad carbon farming. Regeringen anser att carbon farming bör genomföras på ett sätt som inte missgynnar den biologiska mångfalden, naturmiljön, livsmedelsproduktion, landsbygdsutveckling och utvecklingen av bioekonomin. Regeringen instämmer i analys att både kolupptag och kolinlagring i markanvändningssektorn samt i akvatiska miljöer är förknippad med flera osäkerheter och svårigheter som exempelvis mätning, rapportering, verifiering, trovärdighet, additionalitet, permanens och höga kostnader. Regeringen vill särskilt peka på behovet av en mer långtgående analys om hur certifieringen och verifieringen av kolinlagringskrediter inom markanvändningssektorn ska hantera de vitt skilda förutsättningarna för permanens som gäller vid olika former och platser för kolinlagring. Regeringen anser att ett system för kolinlagringskrediter måste ha en hög miljöintegritet samt omfatta kvalitetskrav och systemkontroller för att säkerställa att utsläppsminsk-ningen inte tillgodoräknas mer än en gång. Regeringen ser utmaningar i att bedöma och övervaka kolflöden på markägar- och fältnivå och . Att skapa ett system för bokföring som möjliggör en transparent resultatuppföljning som utesluter dubbelräkning får inte leda till orimlig administrativ börda. Försiktighetsprincipen, vetenskaplig grund och att systemet ska leda till kostnadseffektiva åtgärder bör vara vägledande i arbetet med att införa ett system och godkänna kolinlagringskrediter. Regeringen efterfrågar fördjupade konsekvensbedömningar av vilka ekonomiska och miljömässiga effekter, inklusive risken för koldioxidläckage, som en storskalig implementering av carbon farming kan leda till om markförvaltare eller vattenområden skiftar fokus från produktion av till exempel livsmedel, träråvara och biomassa till förmån för ökad kolinlagring. Det är viktigt att värna bioekonomin som en del i klimatomställningen. Regeringen anser också att växthusgasbalansberäkningar bör ligga till grund för insatser för kolinlagring där den sammanlagda långsiktiga nettoeffekten avseende begränsning av utsläpp av växthusgaser har avgörande betydelse. Nationella och regionala förutsättningar måste beaktas för att säkerställa att åtgärder får en långsiktigt positiv klimateffekt och inte medför signifikanta negativa effekter för andra miljö- och samhällsvärden. Subsidiaritet och nationell kompetens ska därför vara utgångspunkt vid genomförandet. Regeringen anser att det behövs en analys av samspelet mellan ett certifieringsramverk och klimatramverkets sektorer ESR, ETS och LULUCF avseende bokföring och effekter för aktörerna som nyttjar certifieringssystemet. § 1 Kommissionens meddelande Hållbara kretslopp för kol Avvikande ståndpunkt (C) Minusutsläppstekniken är avgörande för att vi ska nå klimatmålen inom såväl och i EU. Ambitionerna för teknikutvecklingen och målen för infångad och lagrad koldioxid borde därför vara höga. Enligt klimatpolitiska vägvalsutredningen är potentialen i hög, eftersom vi har en stor andel biogena källor. Den räknar på en potential om co2 . Vi anser att detta borde vara det nationella målet till 2030. Regeringens mål om infångad och lagrad koldioxid är alldeles för lågt räknat. I EU har man som mål att koldioxid ska infångas och lagras . Även detta mål är för lågt ställt och vi vill därför se en konsekvensanalys som utreder den verkliga potentialen för minusutsläpp i EU. Avvikande ståndpunkt (L) föreslår en högre ambition för utbyggnaden av bio CCS/DACCS än vad som föreslås av och efterfrågar en analys om vad som ligger till grund för målsättningarna. har avsatt medel för att skapa ett system för driftstöd för bio-CCS med inriktningen att koldioxid ska fångas upp och lagras . Med en EU-gemensam marknad för negativa utsläpp på plats skulle kunna åstadkomma betydligt mer negativa utsläpp än så, vi kan klara att samla in koldioxid 2030. Mot den bakgrunden anser regeringen att EU tillsammans bör kunna åstadkomma mer än 5 Mt till 2030. Eftersom satsning på bio-CCS innebär lagring av biogen koldioxid föreslår regeringen också att systemet för bokföring ska vara på plats för att omfatta all infångad koldioxid. Avvikande ståndpunkt (MP) måste inta en mer klimatpositiv hållning, både sett till att nå målsättningen om att bli klimatpositiv, dvs att få negativa utsläpp, men det krävs också en tydligare klimatpositiv attityd från regeringens sida för att vara pådrivande i klimatomställningen. får inte riskera att mista det viktiga klimatledarskapet. EU:s och klimatpolitik har varit inriktad på att minska utsläppen av koldioxid från fossila källor. Även om den huvudsakliga prioriteringen måste fortsätta vara att ännu snabbare fasa ut fossil energi måste klimatpolitiken bli mer mångfacetterad. Många konservativa grupper i EU har sett kolinlagring som ett sätt att skjuta klimatomställningen och utfasningen av fossil energi framåt. Den inställningen måste starkt ifrågasättas. Det är i själva verket viktigt att både prioritera minskade utsläpp och kolinlagring. Energibeskattningen kommer i stigande grad behöva omfatta även förnybara energikällor. Det kommer bli en tvingande konsekvens av reformeringen av EU:s energiskattedirektiv, som även hållbarhetsrangordnar förnybar energi. har miljöekonomiska rapport beskrivit hur ökad kolinlagring i skogsbruket kan ske. Prissättning av förbränning skulle skapa incitament till ökad cirkulation av skogsfiber och till kolinlagring i långlivade produkter. Ett tydligt användningsområde är spånplattor och andra träbaserade skivor, där produktionen av träbaserade skivor i har drabbats hårt av stöd och skattelättnader till olika biobränslen. I motsats till regeringen ser att kaskadprincipen visst kan vara ändamålsenlig för att uppnå effektiva och hållbara kretslopp för kol. Regeringen skriver att kaskadprincipen kan bli marknadsstörande. anser att det är önskvärt för att åstadkomma större systemskiften, som omställning till mer cirkulär ekonomi, vilket trots allt kan kräva viss marknadsstörning. Istället för att göra kortlivade produkter av jungfrulig skogsråvara behövs fler långlivade produkter. Styrning till vissa branscher och användningsområden kan bli nödvändigt då ”business as usual” inte är önskvärt. Bioekonomin är viktig, men det vore bättre om regeringen särskilt betonar att bioekonomin ska vara cirkulär och att substitution måste kombineras med kolinlagring och främjandet av biodiversitet för att optimera klimatnyttan. Utöver det behövs hushållning och förändrade konsumtionsmönster som också innebär förändring av marknaden. skogar måste skötas på ett mer naturnära sätt, till exempel hyggesfritt skogsbruk, vilket inte ytterligare skulle utarma den biologiska mångfalden. Naturnära skogsbruk kommer även stärka skogens resiliens mot klimatförändringarna. Flera principer för ett mer naturnära skogsbruk samverkar dessutom med minskad klimatpåverkan från skogsbruket. Exempelvis bidrar mer skonsamma metoder med mindre markpåverkan och att mer kol lagras i marken. Likaså bidrar förlängda omloppstider till ökad kolinlagring i skogens biomassa. Regeringen lyfter upp ett antal negativa aspekter med ”carbon farming” som att biologisk mångfald, naturmiljö, livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling skulle hotas. delar inte denna ensidiga bild. Biologisk mångfald och ökad produktion kan gå hand i hand med kolinlagring och ökad bördighet. Det finns dock olika slags målkonflikter mellan klimat, miljö och djurvälfärd. Forskningen visar också att en ökad kolsänka kan ses som en investering i åkerjorden genom att till exempel optimera växtföljder. Om man ser på kolinlagring i kombination med livsmedelsproduktion och främjande av ekosystemtjänster kan det definitivt motivera stöd. anser att kolinlagring ska ingå i den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. Och vi menar att en större andel av EUs jordbruksstöd ska överföras till miljö- och klimatersättningar som gårdsstöden minskar. WWF visar i en ny rapport att genom att återställa natur- och livsmiljöer i EU kan koldioxidutsläpp på sparas . Det finns en mycket stor potential för ökad kolinlagring även i ett kortare tidsperspektiv genom naturnära brukningsmetoder, restaurering, skydd av skog och återvätning mm. Naturbaserade lösningar ger de snabbaste insatserna, även om man inte ska underskatta möjligheterna med Bio-CCS heller. Ambitionsnivåerna i regeringens ståndpunkt bör höjas. De initiativ för kolinlagringskrediter som finns bör utvecklas och samordnas genom bland annat certifiering och ackreditering. Markförvaltare kommer att få en allt viktigare roll och anser att affärsmodeller ska kunna gynna lönsamheten för enskilda lantbrukare med hållbart jordbruk och skogsbruk, som kolinlagringen bidrar till att klimatmålen ska kunna nås inom lantbruket och i respektive medlemsland i EU. ifrågasätter inte allt i regeringens ståndpunkt. Mer ser behov att regeringen ser mer positivt på kolsänkor, ”carbon farming” och innovation som ger förändrade brukningsmetoder som gynnar klimatet.