uprotokoll · H9A1MJU32p · 2022-02-17 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:32 08.00 – 08.35/08.40 – 9.55 Utskottet överlade med landsbygdsminister , , om Rådets dagordningspunkt 3. Förordningen om utsläppande på EU-marknaden och export av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse Rådets dagordningspunkt 4. Uppnå större samstämmighet mellan den gröna given, den gemensamma jordbrukspolitiken och handelspolitiken för att stödja omställningen till hållbara livsmedelssystem Rådets dagordningspunkt 5. Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning (bilaga 2). Landsbygdsministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. M-, SD-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 3 (bilaga 3). åtog sig landsbygdsministern att återkomma till med en förtydligande sammanfattande skrivning i enlighet med vad som efterfrågas i den avvikande ståndpunkten från M-, SD-, C- och KD-ledamöterna. MP-ledamoten anmälde en avvikande ståndpunkt på rådets dagordningspunkt 4 (bilaga 4). Ordförande konstaterade att det i övrigt fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Landsbygdsministern lämnade under övriga punkter på dagordningen information inför jordbruks- och fiskerådet . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokollen 2021/22:30 och 201/22:31. Märkning och registrering av katter (MJU13) Utskottet fortsatte behandlingen av prop. 2021/22:49 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2021/22:MJU13. M-, C- och KD-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Cirkulär ekonomi (MJU15) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om cirkulär ekonomi. Utskottet justerade betänkande 2021/22:MJU15. M-, SD-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C-, V-, KD- och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Jakt och viltvård (MJU16) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om jakt och viltvård. Utskottet justerade betänkande 2021/22:MJU16. S-, SD-, V-, KD- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. S-, M-, SD-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Klimatpolitik (MJU19) Utskottet inledde behandlingen av motioner om klimatpolitik. Utskottet behandlade frågan om yttrande till civilutskottet över prop. 2021/22:85 En ny konsumentköplag. Utskottet beslutade att yttra sig. Kommissionens förslag till förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM (2021) 706. En inkommen skrivelse enligt bilaga 5 anmäldes och lades till handlingarna. Kanslichefen informerade om att samtliga ledamöter är välkomna att delta i det gemensamma programmet i Andrakammarsalen – 12.15 på temat ”Vetenskapens roll för policy och beslutsfattande”. Anmälan sker till kanslichefen. Inbjudan till möte med , kommissionär för gröna given och EU:s klimatlag, kommer till . Ledamöterna i miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet och inbjuds att träffa kommissionären för diskussioner inom hans ansvarsområde. Inbjudan till interparlamentariskt utskottsmöte i den 13– Kanslichefen anmälde en inbjudan från den franska senaten till ett interparlamentariskt utskottsmöte om ekonomisk strategisk autonomi i den 13–. Utskottsmötets sessioner kommer att fokusera på ekonomisk strategisk autonomi inom industri, energi och jordbruk. Konferensen genomförs inom ramen för det franska ordförandeskapet. Upp till fyra ledamöter från miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har möjlighet att delta vid mötet. Anmälan sker till kanslichefen . Projektet och dumpning av sediment i På förslag från (MP) beslutade utskottet att bjuda in klimat- och miljöminister , och i län till utskottet för att informera utskottet om de danska planerna gällande projektet i östra hamn inklusive frågan om dumpning av sediment i . Förslag om utskottsinitiativ om en ny tillämpning av artskyddsförordningen (C) C-ledamoten föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om en ny tillämpning av artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk, se bilaga 6. Förslag om utskottsinitiativ att ändra artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk (M) M-ledamöterna föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om att ändra artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk, se bilaga 7. Artskyddsförordningen och hantering av artskyddsärenden Utskottet beslutade att bjuda in klimat- och miljöministern och landsbygdsministern till utskottet för att informera om arbetet med artskyddsförordningen och hantering av artskyddsärenden. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 8–17 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande §1 Jordbruks- och fiskeråd Rådets dagordningspunkt 3. Förordningen om utsläppande på EU-marknaden och export av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse Förslag till svensk ståndpunkt: I många delar av världen finns utmaningar med ohållbar markanvändning med avskogning och utarmning av skogar som resultat. Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen. Regeringen anser att ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart jord- och skogsbruk är av stor betydelse för ett hållbart samhälle. Regeringen anser att begreppet ”avskogning” har särskilt stor betydelse för att nå lagstiftningens syfte. Det är den globala avskogningen som är det centrala problemet att hantera och fokus bör därför ligga där. Regeringen avser verka för att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Även eventuell delegering av bestämmanderätt till kommissionen bör beakta dessa utgångspunkter. För regeringen är det prioriterat att de slutliga åtgärderna bedöms förenliga med och att de är proportionerliga, icke-diskriminerande och minimalt handelsstörande. Förordningens påverkan på handel och produktflöden behöver därför analyseras vidare. Rådets dagordningspunkt 4. Uppnå större samstämmighet mellan den gröna given, den gemensamma jordbrukspolitiken och handelspolitiken för att stödja omställningen till hållbara livsmedelssystem Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer kommissionens ambition att främja hållbarhet i det globala perspektivet inom ramen för från jord- till bord-strategin. Det är i grunden positivt att EU:s handelspolitik används för att främja säkra och hållbara livsmedel och uppnå ambitiösa åtaganden från tredjeländer på viktiga områden såsom djurskydd, användningen av bekämpningsmedel och kampen mot antimikrobiell resistens. Eventuella krav på produktionsmetoder för importerade produkter måste diskuteras från fall till fall för att fastställa om förslaget syftar till - och leder till - ökad hållbarhet samt är försvarbart i WTO. Syftet får inte vara protektionistiskt. Förslagets påverkan på utvecklingsländer bör också analyseras och beaktas. Rådets dagordningspunkt 5 Marknadssituationen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen tar not om informationen. Regeringen delar i huvudsak kommissionens analys av läget i grissektorn och vilka eventuella åtgärder som kan vara lämpliga. Regeringen konstaterar att de ökade kostnaderna för insatsvaror innebär en utmaning för många lantbrukare. Regeringen anser därför att kommissionen även fortsatt bör analysera och följa situationen noga. Marknadsorienteringen av GJP är ändamålsenlig för att trygga livsmedelsförsörjningen och säkerställa livsmedelssäkerheten. Den har även betydelse för att utveckla en konkurrenskraftig livsmedelssektor i . Det är viktiga skäl för att använda krisåtgärder restriktivt. Det är positivt att kommissionen regelbundet informerar om marknadssituationen. §1 Jordbruks- och fiskeråd Rådets dagordningspunkt 3: Förordningen om utsläppande på EU-marknaden och export av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse Avvikande ståndpunkt från M, SD, C och KD Det är viktigt att man i förordningen skiljer på lagenlig ändring av markanvändning och illegal, okontrollerad skövling. Man måste bygga på tidigare EU lagstiftning med FLEGT (and Trade) och EUTR (EU regulation) där EU vill hjälpa länder med illegalitet att komma till rätta med användningen av sin skogsresurs. Begreppet ”Utarmning av skogar” är inte definierat och kan också beröra EU:s skogar med hänvisning till brist på ”naturnära skogsbruk”, vilket ännu inte är definierat. EU-förslaget till restaurering av EU:s skogar kan sägas utgöra ett ”bevis” för att EU:s brukade skogar är utarmade och alltså inte skulle få handlas med inom EU. Detta kan bli en stor utmaning för europeiskt skogsbruk. I fjärde meningen i tredje stycket står det: Regeringen anser dock att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivån ska undvikas. Regeringen bedömer att de föreslagna definitionerna av degradation (”utarmning av skogar”) och sustainable harvesting operations, (”hållbara avverkningsförfaranden”) riskerar att leda till en sådan detaljreglering. C yrkar: Regeringen anser dock att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivån ska undvikas. Regeringen bedömer att de föreslagna definitionerna av degradation (”utarmning av skogar”) och sustainable harvesting operations, (”hållbara avverkningsförfaranden”) riskerar att leda till en sådan detaljreglering, och därmed bör utgå. I första meningen i femte stycket står det: Regeringen anser att enbart nödvändiga och tydliga definitioner och koncept bör finnas med i lagstiftningen. Regeringen ifrågasätter om en definition av ”hållbara avverkningsförfaranden” är nödvändig i förhållande till förordningens syfte. Regeringen bedömer att den föreslagna definitionen av ”utarmning av skogar” är otydlig och skulle ge upphov till godtyckliga bedömningar och riskerar att leda till svårigheter i genomförandet. C yrkar: Regeringen anser att enbart nödvändiga och tydliga definitioner och koncept bör finnas med i lagstiftningen. Regeringen ifrågasätter om en definition av ”hållbara avverkningsförfaranden” är nödvändig i förhållande till förordningens syfte. Regeringen bedömer att den föreslagna definitionen av ”utarmning av skogar” är otydlig och skulle ge upphov till godtyckliga bedömningar och riskerar att leda till svårigheter i genomförandet, och därmed bör utgå. I andra meningen i sjunde stycket står det: Regeringen anser att ansvarsfördelning och informationsskyldighet längs med värdekedjorna behöver förtydligas och att kostnadseffektiva riskbaserade lösningar främjas. Det gäller inte minst för förädlade eller sammansatta produkter som innehåller produkter som omfattas av den nya lagstiftningen. C yrkar: Regeringen anser att ansvarsfördelning och informationsskyldighet längs med värdekedjorna behöver förtydligas och att kostnadseffektiva riskbaserade lösningar främjas. Det gäller inte minst för förädlade eller sammansatta produkter som innehåller produkter som omfattas av den nya lagstiftningen. Krav utifrån en ny lagstiftning måste gälla på systemnivå/årsbasis eller annan övergripande nivå. Avvikande ståndpunkt från V välkomnar Kommissionens förslag och ser positivt till att EU utformar en lagstiftning för att förhindra avskogning, något som har stor påverkan på både klimatet och förlusten av biologiskmångfald. ser det däremot som en svaghet i kommissionens förslag att andra naturliga ekosystem än skog inte omfattas utan avses att eventuellt täckas in efter en första revidering av lagstiftningen. vill att regeringen i sin ståndpunkt tar upp att andra ekosystem som exempelvis savanner och våtmarker rymmer likartade höga värden som skog och därför bör omfattas redan från start – inte minst eftersom många av dessa i hög grad omvandlas till jordbruksmark. ser också en svaghet i att lagförslaget exkluderar flera viktiga grödor som bidrar till avskogning, däribland naturgummi. Även många produkter tillverkade av grödor och råvaror som täcks av förslaget återfinns inte i förslagets "produktkatalog" utan tydlig motivation till varför. Även produkter tillverkade av nötkött omfattas inte, vilket är mycket underligt och problematiskt givet att köttproduktionen är en av de två största orsakerna till avskogning i . Regeringen lyfter sin ståndpunkt upp att det finns "läckageeffekter" och risk för konsumtionsförskjutningar i som en effekt av lagförslaget, därför menar att det vore rimligt att regeringen redan från start arbetade för en bredare omfattning av förordningen för att undvika dessa effekter. vill också se starkare skrivningar kring mänskliga rättigheter. I förslaget till lagstiftning utgår man från efterlevnad av nationell lagstiftning istället för internationella standarder för urfolk och lokalsamhällen; customary tenure rights (sedvanerätt till mark). Flera länders egna lagstiftning är i bästa fall oklar men i flera fall också i direkt konflikt med customary law eller internationell lag vilket riskerar att orsaka juridiska oklarheter för företag och även för ansvariga myndigheter. vill därför se att regeringen i sin ståndpunkt arbetar för att respekt för internationella standarder för mänskliga rättigheter, speciellt kollektiva nyttjanderättigheter (community tenure rights) ska vara specifikt uttryckt i lagstiftningen. delar inte regeringens ståndpunkt att EU inte ska ta fram en definition av degradation (utarmning av skogar) och sustainable harvesting operations (Hållbara avverkningsförfaranden) och att det skulle riskera att leda till en detaljreglering av hållbart skogsbruk. Vi delar däremot regeringens ståndpunkt att definitionerna kan behövas ses över. Förslaget innebär problem då det bara omfattar omvandling av skog till jordbruksändamål. På så sätt omfattas inte avskogning för etablering av snabbväxande trädarter som t.ex. gummi eller akacia. Däremot om skog omvandlas till oljeplantager räknas det som avskogning. Det skapar en snedvriden effekt och begränsar möjligheten att minska avskogning. vill också se att småbrukarnas roll och hur de ska uppfylla kraven i lagstiftningen berörs. Småbrukare står för en stor andel av produktionen av ex importerad kakao. ståndpunkt bör därför innehålla att avtal mellan EU och producentländer ska innefatta en strategi över hur småbrukare ska stöttas för att se till att de har kapacitet för att uppfylla kraven i lagstiftningen. Avvikande ståndpunkt från L Regeringen anser att det bör undvikas att resultatet av lagstiftningen blir att fattigare länders tillgång till EU:s inre marknad begränsas, att de globala handelsströmmarna för de relevanta produkterna enbart dirigeras om med konsekvensen att effekterna på klimat och miljö i realiteten blir små. Tillgång till global handel är avgörande för tillväxt och välstånd för alla världens länder men framförallt för fattigare länder. Därför måste lagstiftningen kompletteras med både ekonomisk och administrativt och kapacitetsbyggande stöd till fattiga länder för att möjliggöra för att producenter i dessa länder ska kunna leva upp till kraven i lagstiftningen. Avvikande ståndpunkt från MP anser att regeringen ska välkomna lagförslaget och även om regeringen uttrycker vissa frågetecken kring definitioner kring geografisk information kring skogsbruksfastigheter, förekomster av skogsdegradering etc., bör detta angripas med större tydlighet än att intar en allmänt negativ position. Regeringen bör i alla omständigheter tydligare välkomna att reglerna införs till fullo vad gäller livsmedelsprodukter, vilket är den huvudsakliga drivkraften kring avskogning av regnskogarna. Utöver detta anser vidare Att mänskliga rättigheter ska ingå här, precis såsom det ingår i den generella lagen om tillbörlig aktsamhet (due diligence) som väntas komma . Att lagen måste skydda också andra biologisk rika ekosystem, annars flyttar naturförstörelsen bara från ett ekosystem till ett annat (det tar bort fokus från den infekterade skogsfrågan också) Att lagen borde inkludera även naturgummi och majs, samt ännu hellre rikta in sig på ”riskvaror” Att förordningen är tydlig att kraven på så kallad tillbörlig aktsamhet behöver tillämpas innan produkter placeras på EU-marknaden. Vidare innehåller förslaget tydliga regler för spårbarhet vilket är positivt. Certifieringssystem och andra tredjepartssystem anges som redskap som kan stödja genomförandet av lagstiftningen men dessa kan inte fullt ut ersätta företags ansvar för lagstiftningen. Förslaget till olika riskklassning via så kallad ”benchmarking” av olika länder ser vi kan leda till minskad effektivitet för förordningen. Förordningen innehåller flera förslag som bör leda till en stark och harmoniserad tillämpning av lagstiftningen mellan medlemsländer och företag som berörs av lagstiftningens krav. Utöver detta hänvisar MP till tidigare överläggning av fakta-PM. §1 Jordbruks- och fiskeråd Rådets dagordningspunkt 4: Uppnå större samstämmighet mellan den gröna given, den gemensamma jordbrukspolitiken och handelspolitiken för att stödja omställningen till hållbara livsmedelssystem Avvikande ståndpunkt (MP) EU har redan genom förordningen om veterinärmedicinska läkemedel ställt krav på produktionsvillkor som till exempel inte tillåter tillväxtfrämjande syften eller antibiotiska läkemedel som är förbehållna för human användning. MP anser att regeringen nu måste driva på för att krav på att produktionen och handelskraven ska utvecklas ytterligare avseende AMR. Det är dålig djurhållning som driver överanvändningen av antibiotika och bör verka att EU arbetar systematiskt för att åstadkomma förändring och inte fastna i arbetssätt där man agerar i enskilda fall. Antibiotikaresistens är en global utmaning och det finns orsakssamband mellan ökad global användning av antibiotika och uppkomsten av antibiotikaresistens. Det kommer säkerligen bli nödvändigt för EU att kunna försvara förordningen om veterinära produkter i WTO utifrån den stora betydelsen för människors långsiktiga hälsa. På samma sätt som man gått fram med prioriteringar för AMR i dessa regler behöver det stödjas i EU:s djurskyddslag, handelsregler osv. Därför behöver regeringens ståndpunkt förstärkas om hur man fortsatt ska driva på kring frågan om djurskydd, djurvälfärd och AMR. Ett tydligare ledarskap behövs från sida i dessa frågor. Ny tillämpning av artskyddsförordningen har meddelat att det nu införs en ny ordning i det svenska skogsbruket men som även kommer att påverka jordbruket och andra sektorer där verksamhet och människor finns. Förändringarna som är aviserade handlar bland annat om att skogsägaren är skyldig att visa hänsyn till samtliga vilda fågelarter på individnivå eftersom alla vilda fåglar är fridlysta enligt artskyddsförordningen, ta hänsyn till en rad andra fridlysta växter och djur vid skogsbruksåtgärder samt inför en avverkning skaffa den kunskap som behövs för att inte fridlysta arter ska påverkas på ett sätt som strider mot lagen. För skogsägaren innebär de aviserade förändringarna att skogliga åtgärder inte får störa, hota eller skada livsmiljöer för vilda fåglar (inte ens för enskilda individer) eller andra fridlysta arter. Utvecklingen i den dagliga verksamheten tyder på att därmed avser dels att de inte kan godkänna en åtgärd där det föreligger risk för att exempelvis en fågels livsmiljö skadas, dels att artutredning av sakkunnig person måste genomföras före beslut. Med det närmar sig anmälningspliktiga skogsåtgärder snarare en tillståndsprocess lik den för en industrietablering. kräver nu att omfattande inventeringar och undersökningar görs av skogsägare som lämnat in avverkningsanmälningar. Det innebär höga kostnader och en stor administrativ börda. Till det kan läggas långa handläggningstider och stor osäkerhet i förfarandet. I ett avgörande från konstateras att det svenska regelverket för skyddet av fåglar är strängare än vad EU kräver, men också att det är fullt tillåtet om väljer att ha det så. Det är därför den svenska lagstiftningen som är föremål för diskussionen. Reglerna kan ändras utan att det står i strid med EU:s direktiv. Den färska föreslår att man skiljer på skydd för sällsynta arter och fåglar och skydd för fåglar. stödjer den delen i förslaget och anser i stället att ska lägga sig på den miniminivå som EU kräver, vilket redan innebär ett långtgående skydd. menar att det är helt avgörande för svenskt skogsbruks framtid att regeringen omgående vidtar åtgärder. Regeringen måste snabbt gör ändringar i artskyddsförordningen och genomför den del av förslag som innebär att de två EU-direktiven implementeras genom olika paragrafer, det vill säga skilja mellan sällsynta arter och alla vilda fåglar. Paragraferna bör följa EU-direktiven och inte gå längre. Regeringen måste även vidta åtgärder så att egendomsskyddet säkerställs, det vill säga ersättning ska utgå när pågående markanvändning avsevärt försvåras av artskyddsskäl. Regeringen bör även ge instruktioner kring inom vilka ramar tillämpningen av kunskapskravet ska ske. Långtgående utredningskrav är inte förenligt med den svenska skogspolitiska modellen, som bygger på dialog och samverkan. Det slår också hårt mot familjeskogsbrukare med begränsade resurser. Det är staten som har bevisbördan om pågående markanvändning ska hindras eller stoppas. i miljö- och jordbruksutskottet väcker utifrån ovan ett utskottsinitiativ i enlighet med RO 9 kap. 16 § och föreslår att tillkännager för regeringen: att snabbt gör ändringar i artskyddsförordningen och genomför den del av förslag som innebär att de två EU-direktiven implementeras genom olika paragrafer. att egendomsskyddet säkerställs, det vill säga ersättning ska utgå när pågående markanvändning avsevärt försvåras av artskyddsskäl. att den även ger instruktioner kring inom vilka ramar tillämpningen av kunskapskravet ska ske, utan långtgående utredningskrav.. Utskottsinitiativs Ändra artskyddslagstiftningen för att möjliggöra fortsatt skogsbruk har meddelat att skogsägare framöver kommer att behöva ta betydligt större ansvar än tidigare för att inte störa eller hota fridlysta arter vid avverkning och andra skogsbruksåtgärder. Till exempel behöver hänsyn tas till samtliga vilda fågelarter på individnivå eftersom alla vilda fåglar är fridlysta enligt artskyddsförordningen. anpassar nu tillsynen, med hänsyn till domar från mark- och miljödomstolarna . Domarna pekar på att artskydds-förordningens förbud behöver tillämpas mycket strikt när det gäller skydd av fåglar och fridlysta arter. Det meddelas även att skogsägare framöver är skyldiga att inför en avverkning skaffa den kunskap som behövs för att inte fridlysta arter ska påverkas på ett sätt som strider mot lagen, och att i högre utsträckning än tidigare kommer att behöva begära in kompletterande underlag och utredningar av skogsägaren gällande detta. Stora delar av skogsbruket omöjliggörs Konsekvenserna av dessa nya krav kommer att bli betydande. Stora delar av dagens svenska skogsbruk omöjliggörs, med omfattande konsekvenser för företags och enskildas ekonomi, arbetstillfällen och skogens möjligheter att bidra till klimatomställningen genom hållbara biobaserade produkter. Även jordbruk, byggen av hus, vägar, vindkraftverk och kraftledningar kommer att försvåras då även dessa aktiviteter kan påverka fåglar och andra fridlysta arter. Att detta skulle bli utvecklingen har varit tydligt , och har påpekats av flera aktörer bland annat i samband med att artskyddsutredningens betänkande Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar (SOU 2021:51) remitterades . Regeringen har dock inte agerat för att avvärja hotet mot den viktiga skogsnäringen och annan påverkad verksamhet. Enligt regeringsformen får inskränkningar i den enskildes rätt endast ske om det behövs för väsentligt allmänintresse. Förvaltningslagen anger därtill att staten har ett utredningsansvar som inte kan åläggas skogsägaren.