uprotokoll · H9A1MJU51p · 2022-05-31 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:51 Utskottet fortsatte behandlingen om yttrande till över prop. 2021/22:100, yrkande 2 och 3, ekonomiska vårproposition i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet justerade yttrandet 2021/22:MJU7y. M-, SD- och KD-ledamöterna anmälde avvikande mening. C-, L- och MP-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Kommissionens förslag om inrättandet av en social klimatfond Utskottet överlade med statssekreterare , , om Kommissionens förslag till och rådets förordning om en social klimatfond COM(2021) 568 samt överläggningspromemoria (dnr 2108-2021/22). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt (bilaga 2). Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg till ståndpunkten: Näst sista stycket, ny första mening: Regeringen är kritisk till utgiftsdrivande förslag som förhandlas utanför den ordinarie budgetprocessen. SD-, V-, L- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter (bilaga 3). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2021/22:49 och 2021/22:50. Straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och övergripande miljöfrågor (MJU29) Utskottet fortsatt behandlingen av prop. 2021/22:167 och motioner. Inkomna skrivelser Sex inkomna skrivelser enligt bilaga 4 anmäldes och lades till handlingarna. Europeiska revisionsrätten kommer till utskottet Utskottsordförande informerade om att hon, tillsammans med kanslichefen, träffat Europeiska revisionsrättens svenska ledamot . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 1–7 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) N = Närvarande, V = Votering X = ledamöter som deltagit i handlägg. O = ledamöter som varit närvarande Överläggning om kommissionens förslag om inrättandet av en social klimatfond Regeringens förslag till svensk ståndpunkt Regeringen delar kommissionens bedömning att åtgärder för att genomföra klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter. Regeringen anser att det redan finns omfattande medel avsatta till EU:s klimatomställning i EU:s budget och återhämtningsinstrument. Förslag till ytterligare kompensation för klimatomställningen i EU av rättvise- och solidaritetsändamål behöver beaktas samlat och i förhållande till befintliga stöd med samma ändamål. Regeringen är fortsatt kritisk till förslaget om en Social klimatfond som isolerad företeelse och anser att en viktig utgångspunkt för att kunna acceptera en fond är att den syftar till att motverka negativa sociala effekter av det nya utsläppshandelsystemet för vägtransporter och byggnader. Regeringen anser därför att den Sociala klimatfonden är avhängig inrättandet av ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Regeringen anser vidare att fondens omfattning och utformning ska stå i relation till ambitionsnivån för det nya utsläppshandelssystemet. budgetrestriktiva hållning ska värnas. Regeringen är kritisk till fondens föreslagna omfattning och avser verka för en begränsning av fondens storlek genom att fonden bl.a. endast tillfaller de medlemsstater som är nettomottagare enligt kommissionens förslag. Detta innebär en mindre administrativ börda för de medlemsstater som är nettobetalare till fonden som det ger dem större ekonomisk-politisk handlingsfrihet, då kommissionens förslag innebär att medlemsstater medfinansierar av åtgärderna. Regeringen ska verka för en konstruktion, vad gäller finansieringen av en eventuell fond, som underlättar en framtida placering av fonden innanför EU:s fleråriga budgetram. Regeringen värnar sunda budgeteringsprinciper, transparens, god och effektiv styrning av medlen samt robusta kontrollmekanismer. Konstruktionen bör värna en ändamålsenlig och effektiv hantering av EU-medel. Regeringen är fortsatt kritisk till direkta inkomststöd till hushåll, men kan vid behov öppna för en lösning där omfattningen av direkta inkomststöd begränsas med tydliga tak. Överläggning om kommissionens förslag om inrättandet av en social klimatfond - Avvikande ståndpunkter SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ställer sig avvisande till kommissionens förlag om inrättandet av en social klimatfond och vill att röstar nej till förslaget. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: beklagar att regeringen motarbetar den viktiga sociala klimatfonden. Vi anser att den är väldigt viktig i omställningsarbetet. vill se en lösning där ETS pengar går tillbaka till klimatinvesteringar i medlemsstaterna som en del av en rättvis klimatomställning. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Den förankrade ståndpunkten om fondens existens är att omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden En social klimatfond är dock förmodligen en förutsättning för att det ska gå att nå enighet om det föreslagna nya utsläppshandelssystemet för vägtransporter och byggnader. Om en fond ska införas måste Det är viktigt att åtgärder inom fonden är vara ändamålsenliga, effektiva och inte överlappar med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. En eventuell ny fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Fondens existens avgörs genom en uppgörelse om den fleråriga budgetramen.Revideringen av den fleråriga budgetramen behandlas i en annan rådskonstellation och inte i . Regeringen kommer att återkomma till och överlägga om revideringen av den fleråriga budgetramen, samt förslaget om nya egna medel. verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med prop. 1994/95:40. Målet innebär att regeringen ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter. Regeringen är dock kritisk till fondens föreslagna omfattning och utformning. Enligt målet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen är målsättningen för den svenska budgetpolitiken i EU att prioritera gemensamma utmaningar som mer effektivt hanteras på EU-nivå än av de enskilda länderna vart för sig, exempelvis miljö och klimat. Regeringen är med hänvisning till målet för utgiftsområdet kritisk till direkta inkomststöd, eftersom direkta inkomtransfereringar inte nödvändigtvis minskar utsläppen, vilket innebär att åtgärdens klimatnytta starkt kan ifrågasättas. Fonden bör istället riktas in på klimatsatsningar som gynnar och underlättar klimatomställningen för hushåll och företag, som exempelvis laddinfrastruktur, konvertering av uppvärmningssystem och produktion av fossilfria bränslen. Regeringen är kritisk till att medlemsstaterna kan välja att knyta hushållens inkomster till EU-budgeten eftersom inkomsttransfereringar till hushållen främst är en nationell kompetens. Regeringen anser att en uppgörelse om rättsakten inte får föregripa den framtida förhandlingen om nästa fleråriga budgetram. Medfinansiering är en grundläggande del av utgifterna på EU-budgeten och säkerställer hög kvalitet, ägarskap och tydliga prioriteringar i åtgärderna. I det fall fonden inrättas anser regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaterna känner nationellt ägarskap över medlen. För att säkerställa detta och för att skapa incitament för medlemsstaterna att utforma och genomföra ändamålsenliga och kostnadseffektiva åtgärder bör medfinansieringsnivån vara så hög som möjligt. Regeringen välkomnar därför kommissionens förslag på en medfinansieringsnivå på . Enligt förslaget motiveras utgifterna med att ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader införs. Detta system ska vara fullt operationellt först . Regeringen anser därför inte att några utgifter är motiverade . Det är därför rimligt att den eventuella fondens medel börjar betalas ut först . MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Förslag till svensk ståndpunkt Den förankrade ståndpunkten om fondens existens är att omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala Regeringen ser stor anledning att hushåll och mikroföretag som påverkas av energiprisförändringar på grund av att utsläppshandeln utökas ska kunna ges tillfälliga inkomststöd samt bistånd till investeringar som syftar till att minska koldioxidutsläppen. Sociala klimatfondens medel ska kunna utveckla åtgärder för som bidrar till att öka energieffektiviteten i byggnader, fasa ut fossila bränslen i uppvärmning och kylning av byggnader, integrera förnybar energi, samt öka tillgången till resor och transporter med fordon som inte orsakar några utsläpp eller har låga utsläpp för hushåll som annars inte skulle kunna delta i omställningsarbetet, kommer fonden kunna göra särskilt stor nytta i glesbygder, på mindre orter och i utsatta stadsdelar. Om en fond ska införas måste Det är viktigt att åtgärder inom fonden vara är ändamålsenliga, effektiva och inte överlappa med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. eventuell ny fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. avgörs genom en uppgörelse om den fleråriga budgetramen. av den fleråriga budgetramen behandlas i en annan rådskonstellation och Regeringen anser vidare att det eventuella inrättandet av fonden är avhängigt inrättandet av det nya utsläppshandelssystemet, och att fonden inte kan motiveras utan detta system. Regeringen kommer att återkomma till och överlägga om revideringen av den fleråriga budgetramen, samt det fortsatta förslaget om nya egna medel. verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med prop. 1994/95:40. Målet innebär att regeringen ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter. kritisk till fondens föreslagna omfattning och utformning. utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen är målsättningen för den svenska budgetpolitiken i EU att prioritera gemensamma utmaningar som mer effektivt hanteras på EU-nivå än av de enskilda länderna vart för sig, exempelvis miljö och klimat. Regeringen är med hänvisning till målet för utgiftsområdet kritisk till direkta inkomststöd, eftersom om direkta inkomtransfereringar inte nödvändigtvis minskar utsläppen., vilket innebär att åtgärdens klimatnytta starkt kan ifrågasättas. Regeringen är kritisk till att medlemsstaterna kan välja att knyta hushållens inkomster till EU-budgeten eftersom inkomsttransfereringar till hushållen främst är en nationell kompetens. Regeringen anser att en uppgörelse om rättsakten inte får föregripa den framtida förhandlingen om nästa fleråriga budgetram. Medfinansiering är en grundläggande del av utgifterna på EU-budgeten och säkerställer hög kvalitet, ägarskap och tydliga prioriteringar i I det fall fonden inrättas anser regeringen att det är viktigt att medlemsstaterna känner nationellt ägarskap över medlen. säkerställa detta och för att skapa incitament för medlemsstaterna att utforma och genomföra ändamålsenliga och kostnadseffektiva åtgärder bör medfinansieringsnivån vara så hög som möjligt. välkomnar därför kommissionens förslag på en medfinansieringsnivå på Enligt förslaget motiveras utgifterna med att ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader införs. system ska vara fullt operationellt först . Regeringen anser därför inte att några utgifter är motiverade . Det är därför rimligt att den eventuella fondens medel börjar betalas ut först Det är viktigt att få med människor i klimatomställningen och skapa rättvis klimatomställning. Det är ett reellt hot att populism och högernationalism breder ut sig. Klimatomställningen får inte bli ett elitistiskt projekt. För att rättvis klimatomställning ska gå att genomföra i hela EU skulle formerna för en social klimatfond kunna utformas mer i enlighet med Europeiska socialfonden +. Fonden bör inriktas på klimatsatsningar som gynnar och underlättar klimatomställningen för hushåll och mikroföretag med begränsade förutsättningar att delta självmant i omställningsarbetet. Stödet behöver alltså inte nödvändigtvis ske genom inkomsttransferering, utan kan också ske genom investeringsbidrag etc.