uprotokoll · H9A1SkU20p · 2022-03-03 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:20 Statssekreterare med medarbetare, lämnade information och svarade på utskottets frågor. Gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM) Utskottet överlade med statssekreterare , . I ärendet förelåg PM med underlag inför överläggningen daterad med diarienummer Fi2022/00543 Underlag inför överläggning i skatteutskottet . Regeringen redovisade följande som svensk ståndpunkt: För att bedriva en effektiv klimatpolitik är det angeläget att motverka risken för koldioxidläckage. Enbart den fria tilldelningen inom EU ETS kommer inte att kunna motverka sådant läckage i takt med att det totala antalet utsläppsrätter minskar. Införandet av en gränsjusteringsmekanism för koldioxid är därför en förutsättning för att EU ETS ska kunna revideras på ett sätt som kan bidra till att och EU:s klimatmål uppnås. Därutöver kan en gränsjusteringsmekanism ge aktörer utanför EU incitament att minska sina utsläpp och införa koldioxidprissättning. Regeringen är mot denna bakgrund övergripande positiv till förslaget. Den föreslagna mekanismen bedöms vara ett effektivt verktyg för att motverka läckage på EU-marknaden för de sektorer som omfattas. Som isolerad åtgärd ger mekanismen däremot inte ett effektivt skydd mot läckage på exportmarknaden. Ett förslag om exportjustering kan stödjas om ett sådant förslag kan bedömas som förenligt med WTO-reglerna och effektivt mot koldioxidläckage. I frånvaron av exportjustering bör en gränsjusterings-mekanism kombineras med andra WTO-förenliga åtgärder som värnar förutsättningarna för europeisk industri att bidra till global klimatnytta genom export. Både tullmyndigheter, nationella CBAM-myndigheter och kommissionen bör vara delaktiga i administrationen av mekanismen. Den närmare ansvarsfördelningen mellan dessa aktörer bör fastställas utifrån målen om kostnadseffektivitet och effektiv kontroll. Utgångspunkten ska dock vara att det huvudsakliga administrativa ansvaret åvilar nationella myndigheter. I synnerhet är det av vikt att CBAM-certifikat säljs av medlemsstaterna. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för den av regeringen redovisade ståndpunkten. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: motsätter sig inte i sak en global gränsjusteringsmekanism, men den måste införas på ett rätt, rättvist och konkurrensneutralt sätt. Därför anser vi att den ståndpunkt skulle kompletterats med följande text: för koldioxidläckage CBAM skall vara förenlig med . I frånvaro av en mekanism för exportjustering, bör man vara öppen för att inte helt fasa ut den fria tilldelningen av utsläppsrätter. Eventuell utfasning av fri tilldelning bör inte starta förrän systemet utvärderats och visat sig fungera. Så länge det inte finns någon annan hantering av exporten så bör den fria tilldelningen kvarstå som skydd mot koldioxidläckage för den del som exporteras. Mekanismen skall inte tillåtas bidra till en omfattande administration vare sig för företag eller nationella myndigheter. bör motsätta sig att CBAM används för att öka EU:s egna medel. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: står bakom gränsjusteringsmekanismen, CBAM, och tycker att regeringens hållning i huvudsak är bra men vi har några tillägg och justeringar. Vi menar att CBAM redan nu ska omfatta fler sektorer. Länder som enligt FN:s definition utgör världens ”minst utvecklade länder” bör inte omfattas av CBAM. Intäkterna från mekanismen bör användas till klimatomställning i länder som har lång väg kvar att gå och inte föras rakt in i EU-budgeten. Den fria tilldelningen av EU ETS bör fasas ut när CBAM införs och övergångsperioden för införandet bör kortas till ett minimum. Bästa möjliga teknik ur ett klimatperspektiv bör gynnas. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Liberalerna menar att en gränsjusteringsmekanism är nödvändigt för att EU ska kunna fortsätta bedriva en tillräckligt kraftfull klimatpolitik för att nå unionens klimatmål. Mekanismen är nödvändig för att motverka koldioixdläckage och för att EU-ETS ska kunna förbli ett effektivt styrmedel. Gränsjusteringsmekanismen får inte bli, eller av andra länder upplevas som, en tull. En mycket betydande del av intäkterna från systemet måste därför användas för klimatarbete utanför unionens gränser. Inledningsvis föreslås gränsjusteringsmekanismen begränsas till ett antal utsläppstunga branscher. Det är angeläget att just dessa omfattas och det är rimligt att börja med dem. behöver mekanismen snabbt byggas ut till att omfatta fler områden för att koldioxidläckaget effektivt ska begränsas. Liberalerna beklagar att regeringen inte tydliggjort detta i den svenska ståndpunkten. MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Jag anser att följande tillägg ska göras till ståndpunkten: En eventuell exportjustering bör utgå ifrån att enbart de aktörer som använder bästa tillgängliga teknik ska kunna motta exportstöd. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2021/22:19. Inkomna skrivelser enligt bilaga 2 anmäldes. Inkomstskatt (SkU13) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Utskottet justerade betänkande 2021/22:SkU13. M-, SD-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet (SkU20) Utskottet behandlade proposition 2021/22:91 och motioner. Mervärdesskatt (SkU16) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . § 1–8 (S) ordförande Per Åsling (C) förste vice ordf. (M) andre vice ordf. Gulan Avci (L) Aphram (C) Axel (MP) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande