uprotokoll · H9A1SfU42p · 2022-06-14 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:42 Utskottet justerade protokoll 2021/22:41. Direktiv om ett kombinerat tillstånd för arbete och meddelande om att locka kompetens och talang till EU Utskottet överlade med regeringen, statsrådet , biträdd av medarbetare på . Underlaget utgjordes av dels kommissionens förslag till omarbetat direktiv om ett kombinerat tillstånd för arbete, COM(2022) 655, och kommissionens meddelande om att locka kompetens och talang till EU, COM(2022) 657, dels regeringens faktapromemoria 2021/22:FPM:90. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian: Regeringen ställer sig bakom det övergripande syftet att attrahera kompetens och talanger till EU. Flera av förslagen i meddelandet kan underlätta kompetensförsörjning och bidra till ett fördjupat samarbete på migrationsområdet med prioriterade länder utanför EU, vilket är positivt. När det gäller direktivförslaget delar regeringen kommissionens uppfattning att smidiga processer för tillstånd för arbete kan bidra till att attrahera kompetens och talanger till EU. Förslaget fokuserar på tillståndsprocessen men innebär vissa begränsning av medlemsstaternas möjligheter att på egen hand avgöra hur nationella regelverk för arbetskraftsinvandring ska utformas, vilket regeringen har invändningar emot. ska därför i förhandlingarna verka för smidiga processer och att medlemsstaterna ska kunna utforma regelverk för arbetskraftsinvandring som möter behoven i den egna medlemsstaten. Det är också viktigt för regeringen att medlemsstaterna har möjlighet att tillämpa arbetsmarknadsprövning och kan ställa krav på anställningsvillkor i nivå med kollektivavtal eller branschpraxis vid arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandring ska bidra till att möta företagens behov av kvalificerad arbetskraft, utan att leda till lönedumpning eller att inhemsk arbetskraft konkurreras ut. Att motverka att utländska arbetstagare exploateras är en högt prioriterad fråga för regeringen. Sanktioner mot arbetsgivare och kontrollåtgärder av olika slag hanteras dock bäst på nationell nivå. Det är viktigt att direktivet respekterar medlemsstaternas olika arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadens parters autonomi. Det är en utgångspunkt i svensk migrationspolitik att uppehålls- och arbetstillstånd ska vara beviljat innan en person reser in i . Kommissionens förslag innebär ett avsteg från den huvudregeln som behöver analyseras närmare. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Reviderat direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning Utskottet överlade med regeringen, statsrådet , biträdd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av dels kommissionens förslag till omarbetat direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, COM(2022) 650, dels regeringens faktapromemoria 2021/22:FPM:91. Överläggningen motiverade statsrådet att göra ett tillägg (kursiverat) till ståndpunkten: Regeringen ser positivt på förslagets syfte att förbättra balansen på arbetsmarknaden och öka EU:s attraktivitet för kvalificerad arbetskraft. Regeringen understryker vikten av ett ömsesidigt gynnande samarbete med tredjeländer och anser att kommissionens förslag bör ses som en utveckling av lagliga och säkra vägar att migrera till EU för att arbeta. Förslaget torde därför motverka incitament till irreguljär migration. Regeringen välkomnar förslaget att stärka familjemedlemmars ställning eftersom detta kan förväntas gynna integrationen i samhället. Förslaget behöver dock analyseras ytterligare. Regeringen har invändningar mot delar av förslaget som kan riskera att bidra till lönedumpning, utnyttjande av arbetskraftsinvandrare eller till en orimlig belastning på de sociala välfärdssystemen. Det bör därför finnas rimliga krav för att personer ska anses som varaktigt bosatta, t.ex. ska kravet på försörjning inte ska kunna uppfyllas genom bidrag. Regeringen stödjer ökade möjligheter för rörlighet inom unionen under förutsättning att detta bidrar till att möta efterfrågan på arbetskraft i bristyrken och till en bättre balans på arbetsmarknaden. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Reglerna om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning utgör ett alldeles för stort ingrepp i medlemsstaternas förutsättningar att reglera sin egen migrationspolitik. Principen att det ska vara möjligt att få ett uppehållstillstånd i ett medlemsland genom att spendera tid i ett annat medlemsland är helt enkelt inte rimlig. Förslaget till reviderat regelverk innehåller ytterligare försämringar och inskränkningar i medlemsstaternas suveränitet vilket riskerar att leda till mer låglönekonkurrens och otillbörligt utnyttjande av våra välfärdsystem. Regeringen bör redan på detta tidiga stadium motsätta sig förslaget. Direktiv om ett kombinerat tillstånd för arbete Utskottet inledde subsidiaritetsprövning av COM(2022) 655. Under förutsättning att förslaget kommer att hänvisas till utskottet under innevarande valperiod för subsidiaritetsprövning beslutade utskottet att meddela att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna reserverade sig och anmälde att de ansåg att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Åtgärder för en jämnare fördelning av boende för vissa skyddsbehövande (SfU31) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2021/22:250 och följdmotioner. Fråga om utskottsinitiativ om dagersättning för asylsökande och ensamkommande barn Utskottet fortsatte behandlingen av frågan om ett initiativ om dagersättning för asylsökande och ensamkommande barn. Utskottet beslutade att inte ta något initiativ. Mot beslutet reserverade sig V-ledamoten och ansåg att utskottet borde ha inlett ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett initiativ i frågan. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet överlade med regeringen, statsrådet , biträdd av medarbetare på . Underlaget utgjordes av dels kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning (EU) 2018/1806 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (, ), COM(2022) 189, dels regeringens faktapromemoria 2021/22:FPM:90. Överläggningen motiverade statsrådet att göra ett tillägg (kursiverat) till ståndpunkten: Regeringen kan stödja förslaget om viseringsfrihet för och . Regeringen ska verka för att, under förhandlingarna om viseringsfrihet, stärka samarbete kring bland annat återtagande och säkerhet samt efterlevnad av mänskliga rättigheter. Regeringen verkar även för att avtalen ska innehålla nödvändiga säkerhetsgarantier. Regeringen verkar också för att en suspenderingsmekanism inkluderas i viseringsfrihetsavtalet. Denna suspenderingsmekanism vill regeringen ska innehålla kriterier för samarbete på återtagandeområdet samt när det gäller att bekämpa utländsk finansiering av religiösa samfund med kopplingar till anti-demokratisk verksamhet och radikal islamism. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: och bör inte beviljas visumfrihet. Båda dessa länder, men i synnerhet , har stora problem med finansiering av terrorism, religiös extremism och politisk desinformation som i vissa fall riktas direkt mot . Ett ytterligare fördjupat samarbete med länderna för att införa viseringsfrihet för ländernas medborgare skulle kräva betydande framsteg på dessa områden. KD-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Det är inte förenligt med svensk nationell säkerhet att införa viseringsfrihet för medborgare i och . Det är väl känt att dessa länder är stora finansiärer av terroriströrelser runt om i världen. och är vidare två för oss i bekanta länder när det gäller finansiering av islamistiska föreningar, stiftelser och moskéer. Att ge medborgare från dessa länder, som dessutom bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter, viseringsfrihet är att ta ett steg i fel riktning i arbetet för ökad nationell säkerhet och mot radikalisering samt terrorverksamhet. Regeringen bör inte stödja förslaget om viseringsfrihet för medborgare i och . L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Både och har en historia av att finansiera separatistiska islamistiska rörelser i . Länderna har varit stora källor för finansiering av terroriströrelser runt om i världen. Inget av länderna är demokratier och båda bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter. nationella säkerhet gör det omöjligt för och EU att öppna upp för visumfrihet för medborgare från och . EU-länder kan köpa in ännu mer olja och gas från dessa båda länder i stället för utan att behöva införa visumfrihet för landets medborgare. Regeringen motsätta sig att och tas upp på förteckningen över viseringsfria länder. Utskottet överlade med regeringen, statsrådet , biträdd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av dels kommissionens förslag till förordning om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009 och (EU) 2017/2226, rådets förordningar (EG) nr 1683/95, (EG) nr 333/2002, (EG) nr 693/2003 och (EG) nr 694/2003 och konventionen om tillämpning av vad gäller digitaliseringen av viseringsförfarandet, COM(2022) 658, dels regeringens faktapromemoria 2021/22:FPM:92. Statsrådet redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian Regeringen ställer sig positiv till kommissionens förslag och delar bedömningen av behovet av att utnyttja moderna hjälpmedel för att stärka viseringsförfarandet och möta nya migrations- och säkerhetsutmaningar. Det är också positivt att förslaget innebär förenklade förfaranden för resenärer och kan antas bidra till ökad rörlighet. Förslaget bör inte påverka eu-LISA:s andra uppgifter negativt Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. EU-frågor på det migrationspolitiska området Statsrådet , , återrapporterade från möte den 9–. Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövning av COM(2022) 189. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . §§ 2–9 §§ 10–11 (M) ordf. (S) vice ordf. i (M) i (SD) Ciczie Weidby (V) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande