uprotokoll · H9A1MJU53p · 2022-06-07 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:53 11.00 – 11.50 / 13.15 – 13.40 / 13.45 – 14.15 Utskottet beslutade att sammanträda som arbetsplenum i kammaren . Utskottet beslutade att sammanträda som arbetsplenum i kammaren , och . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2021/22:51. Straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och övergripande miljöfrågor (MJU29) Utskottet fortsatt behandlingen av prop. 2021/22:167 och motioner. Utskottet justerade betänkandet 2021/22:MJU29. S-, M-, SD-, C-, V-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C-, V-, KD och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) och rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag (COM(2022) 156) och överläggningspromemoria (dnr 2021/22:1868). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra vissa ändringar och tillägg till regeringens ståndpunkt i enlighet med bilaga 3. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter (bilaga 4). Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag till och rådets förordning om rapportering av miljöuppgifter från industrianläggningar och inrättande av en portal för industriutsläpp Utskottet överlade med statssekreterare åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes kommissionens förslag (COM(2022) 157) och överläggningspromemoria (dnr 2021/22:1868). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 5). Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra vissa ändringar och tillägg till regeringens ståndpunkt i enlighet med bilaga 6. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. MP-ledamoten anmälde avvikande ståndpunkt (bilaga 7). Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag till och rådets förordning om fluorerande växthusgaser, om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och om upphävande av förordning (EU) nr 517/2014 Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av en kommissionens förslag (COM(2022) 150) överläggningspromemoria ( dnr 2021/22:1868). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt (bilaga 8). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag till och rådets förordning om ämnen som bryter ned ozonskiktet och om upphävande av förordning (EG) nr 1005/2009 Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag (COM(2022) 151) och överläggningspromemoria (dnr 2021/22:1868). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt (bilaga 9). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionen meddelande till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för hållbara och cirkulära textilier Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag (COM(2022) 141) och överläggningspromemoria (dnr 2021/22:1868). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt (bilaga 10). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M-, C-, KD- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter (bilaga 11). Denna paragraf förklarades justerad. Fråga om utskottsinitiativ (KD) - Åtgärder för mer vallodling KD-ledamoten föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om åtgärder för mer vallodling (bilaga 12). Nästa sammanträde äger rum MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 1–3 § 6–7 § 9–10 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande § 4 Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) och rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall Regeringen har klimatomställningen som prioritering och välkomnar att kommissionen lagt fram ett förslag till revidering av IED för att stärka omställningen till en klimatneutral och cirkulär ekonomi i linje med de övergripande målsättningarna i den europeiska gröna given, vilket innebär att omvandla EU till en rättvis och välmående ekonomi som är modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig och där ekonomisk tillväxt är frikopplad från resursanvändning. Regeringen anser att revideringen av IED är viktig för genomförandet av handlingsplanen för nollföroreningar liksom av andra strategier och handlingsplaner på miljöområdet. Regeringen är positiv till ambitionen att förbättra effektiviteten av direktivet och de åtgärder som vidtas för att minska utsläppen av föroreningar, såsom till exempel mikroplaster och skadliga ämnen. Ambitionen att öka effektiviteten välkomnas, IED behöver ha ett större fokus på att möjliggöra och främja spridning av de nya tekniker som tas fram inom ramen för den gröna omställningen. Krav i direktivet som inte är motiverade från miljösynpunkt och reglering som blir onödigt komplicerad bör undvikas. Flera av förslagen syftar till att likrikta genomförandet och tillämpningen av direktivet inom EU, vilket regeringen anser är positivt om det utformas så att det främjar likvärdiga konkurrensvillkor eftersom det är viktigt att svenska anläggningar med höga miljöambitioner inte ska behöva uppleva konkurrensnackdelar. Förslaget innehåller även regelförenklingar, vilket är positivt. Regeringen anser att det är angeläget att IED får ett tydligare omställnings-och innovationsperspektiv än för att ständigt förbättra och förnya tillämpliga tekniker och sprida dem som bidrar till minskad miljöpåverkan liksom låga utsläpp av växthusgaser. Nya banbrytande tekniker och lösningar kommer vara avgörande för att minska utsläpp och miljöpåverkan. Regeringen är generellt positiv till ett ökat fokus på resurshushållning och utfasning av skadliga ämnen, och välkomnar IED som ett verktyg för att genomföra handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Gemensamma krav inom EU avseende resurshushållning innebär en möjlighet till ökad förutsebarhet för industrin genom att de krav som ställs på industriverksamheter blir mer likartade mellan olika medlemsstater. Det kan förenkla miljöprövningen både för prövningsmyndigheter i de enskilda medlemsstaterna och för de företag som bedriver verksamhet i flera olika länder inom EU. Vid fastställandet av krav på resurshushållning bör hänsyn till olika miljöaspekter kunna tas med en viss flexibilitet, utifrån syftet att minska den totala miljöpåverkan och för att främja teknik som även minskar växthusgaser. Det bör även beaktas att förutsättningarna skiljer sig för olika produkter och materialkvaliteter. Det är viktigt för regeringen att krav om energieffektivisering och vattenförbrukning inte utgör ett hinder för den gröna omställningen eller leder till konkurrensnackdelar för svensk energiintensiv industri. Det är viktigt att kraven även fortsatt ger industrin goda möjligheter att ställa om till mer hållbar produktion. Regeringen bedömer att EU-gemensamma krav på miljöledningssystem och omställningsplaner kan bidra till att tydliggöra industrins långsiktiga arbete med den gröna omställningen. Regeringen anser dock att det behöver förtydligas hur omställningsplaner ska användas och anser att det kan vara ett medel för industrins interna förbättringsarbete. Regeringen anser att kraven bör utformas så att regleringen på ett effektivt sätt bidrar till klimat-och miljönytta och anser åtgärderna bör utformas så att de inte medför oproportionella kostnader eller administrativ börda för berörda aktörer. Regeringen välkomnar i huvudsak de förslag som har lagts för att minska industrins klimatpåverkan. Regeringen anser dock att det tydligare bör framgå att klimatpåverkan ska beaktas i bedömningen av vad som utgör bästa tillgängliga teknik så att IED är samstämmigt med annan EU-reglering på klimatområdet och inte blir ett hinder i omställningen. Det är viktigt att det finns en flexibilitet i avvägningen mellan olika miljöaspekter, utifrån syftet att minska den totala miljö- och klimatpåverkan. Regeringen ser fördelar med att direktivets tillämpningsområde utökas till att omfatta fler branscher och att fler verksamheter regleras, eftersom det kan ge mer likvärdiga konkurrensvillkor inom EU med likvärdiga miljökrav. Det är dock ännu för tidigt att bedöma alla effekter av inkluderandet av utvinningsindustrier och detta behöver regeringen analysera närmare, till exempel möjligheten att fastställa gränsvärden för utvinningsindustriers utsläpp till följd av olika bakgrundsvärden. Det är också viktigt för regeringen att alltför små verksamheter inte åläggs orimliga krav. Avseende batterifabriker ser regeringen fördelar med att dessa inkluderas i direktivet men önskar att utöka omfattningen till fler typer av batterier än litiumjonbatterier. Fler batterityper kommer att vara nödvändiga för elektrifieringen framöver. Regeringen anser generellt att tröskelvärden ska utgå ifrån storleken på den miljöpåverkande produktionen. Inkluderande av ytterligare industrier i direktivet bör också utgå från storleken på den totala miljöpåverkan och att det finns tillräckligt många jämförbara anläggningar i EU. Regeringen ser positivt på att kommissionen förslagit att djurhållande verksamheter regleras i särskilda föreskrifter som är mindre ingripande än för andra industriverksamheter. Det är viktigt att storleken på de djurhållande verksamheter som enligt förslaget ska omfattas av direktivets krav är rimliga. Regeringen anser det också viktigt att de krav som ställs är rimliga och inte äventyrar livsmedelsförsörjningen och jordbrukets konkurrenskraft. Utformningen av krav behöver också vara samstämmig med andra EU-regleringar så att onödig dubbelreglering undviks. Regeringen välkomnar de föreslagna åtgärderna för att tillgängliggöra information bland annat genom att digitalisering. Det kan ge mer information om vad som utgör bästa tillgängliga teknik. Åtgärderna bör vara proportionella och vägas mot behovet av att minimera företagens administrativa börda. Regeringen ser också positivt på de föreslagna åtgärderna för att underlätta allmänhetens deltagande i processer. Det bör bevakas att regler om skadestånd, preskription och sanktioner blir väl avvägda. Förslaget kommer troligen att förhandlas under EU-ordförandeskap till och med . Utgångspunkten för regeringen i denna förhandling är att eventuella ökade kostnader för staten och de statliga myndigheterna i ska tas inom budgetramen och att ökade kostnader för EU ska tas genom omprioriteringar inom ramen för EU:s långtidsbudget. § 4 Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) och rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall Regeringen har klimatomställningen som prioritering och välkomnar att kommissionen lagt fram ett förslag till revidering av IED för att stärka omställningen till en klimatneutral och cirkulär ekonomi i linje med de övergripande målsättningarna i den europeiska gröna given, vilket innebär att omvandla EU till en rättvis och välmående ekonomi som är modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig och där ekonomisk tillväxt är frikopplad från resursanvändning. Regeringen anser att revideringen av IED är viktig för genomförandet av handlingsplanen för nollföroreningar liksom av andra strategier och handlingsplaner på miljöområdet. Regeringen är positiv till ambitionen att förbättra effektiviteten av direktivet och de åtgärder som vidtas för att minska utsläppen av föroreningar, såsom till exempel mikroplaster och skadliga ämnen. Ambitionen att öka effektiviteten välkomnas, IED behöver ha ett större fokus på att möjliggöra och främja spridning av de nya tekniker som tas fram inom ramen för den gröna omställningen. Krav i direktivet som inte är motiverade från miljösynpunkt och reglering som blir onödigt komplicerad bör undvikas. Flera av förslagen syftar till att likrikta genomförandet och tillämpningen av direktivet inom EU, vilket regeringen anser är positivt om det utformas så att det främjar likvärdiga konkurrensvillkor eftersom det är viktigt att svenska anläggningar med höga miljöambitioner inte ska behöva uppleva konkurrensnackdelar. Förslaget innehåller även regelförenklingar t.ex. för vissa djurhållande verksamheter, vilket är positivt. Regeringen ska verka för att direktivet inte medför en mer komplex tillståndsprocess. Det är viktigt att det även fortsättningsvis finns en flexibilitet gällande resurshushållningen och att kraven inte hämmar industrins innovationskraft. Regeringen menar även att det är viktigt att förslagen harmoniserar och går i takt med samt inte innebär någon dubbelreglering i förhållande till de förslag till lagstiftning som diskuteras – bland annat Fit for 55-paketet, cirkulär ekonomi samt den nya kemikaliestrategin. Det är viktigt att genomförandetiden inte blir alltför kort, regeringen bör därför verka för en längre genomförandetid. Regeringen anser att det är angeläget att IED får ett tydligare omställnings- och innovationsperspektiv än för att ständigt förbättra och förnya tillämpliga tekniker och sprida dem som bidrar till minskad miljöpåverkan liksom låga utsläpp av växthusgaser. Nya banbrytande tekniker och lösningar kommer vara avgörande för att minska utsläpp och miljöpåverkan. Regeringen är generellt positiv till ett ökat fokus på resurshushållning och utfasning av skadliga ämnen, och välkomnar IED som ett verktyg för att genomföra handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Gemensamma krav inom EU avseende resurshushållning innebär en möjlighet till ökad förutsebarhet för industrin genom att de krav som ställs på industriverksamheter blir mer likartade mellan olika medlemsstater. Det kan förenkla miljöprövningen både för prövningsmyndigheter i de enskilda medlemsstaterna och för de företag som bedriver verksamhet i flera olika länder inom EU. Vid fastställandet av krav på resurshushållning bör hänsyn till olika miljöaspekter kunna tas med en viss flexibilitet, utifrån syftet att minska den totala miljöpåverkan och för att främja teknik som även minskar växthusgaser. Det bör även beaktas att förutsättningarna skiljer sig för olika produkter och materialkvaliteter. Det är viktigt för regeringen att krav om energieffektivisering och vattenförbrukning inte utgör ett hinder för den gröna omställningen eller leder till konkurrensnackdelar för svensk energiintensiv industri. Det är viktigt att kraven även fortsatt ger industrin goda möjligheter att ställa om till mer hållbar produktion. Förslaget innebär att vissa krav på resurshushållning kommer att bli bindande medan andra är fortsatt indikativa, så kallade benchmarks. Regeringen bör i första hand verka för att BAT AEPL inte ska vara bindande. Regeringen ska i andra hand verka för att en flexibilitet behålls och att direktivet innehåller en möjlighet till dispens från de bindande värdena i de fall det skulle vara orimligt att uppfylla dem. Regeringen bedömer att EU-gemensamma krav på miljöledningssystem och omställningsplaner kan bidra till att tydliggöra industrins långsiktiga arbete med den gröna omställningen. Regeringen anser dock att det behöver förtydligas hur omställningsplaner ska användas och anser att det kan vara ett medel för industrins interna förbättringsarbete. Regeringen anser att kraven bör utformas så att regleringen på ett effektivt sätt bidrar till klimat- och miljönytta och anser åtgärderna bör utformas så att de inte medför oproportionella kostnader eller administrativ börda. Det är viktigt att regleringen utformas så att inte direktivet ställer krav på ett särskilt miljöledningssystem. Innehållet i miljöledningssystemet och omställningsplanerna bör inte utgöra bindande krav i tillstånden eftersom planerna kan behöva revideras . Regeringen välkomnar i huvudsak de förslag som har lagts för att minska industrins klimatpåverkan. Regeringen anser dock att det tydligare bör framgå att klimatpåverkan ska beaktas i bedömningen av vad som utgör bästa tillgängliga teknik så att IED är samstämmigt med annan EU-reglering på klimatområdet och inte blir ett hinder i omställningen. Det är viktigt att det finns en flexibilitet i avvägningen mellan olika miljöaspekter, utifrån syftet att minska den totala miljö- och klimatpåverkan. Regeringen ser fördelar med att direktivets tillämpningsområde utökas till att omfatta fler branscher och att fler verksamheter regleras, eftersom det kan ge mer likvärdiga konkurrensvillkor inom EU med likvärdiga miljökrav. Det är dock ännu för tidigt att bedöma alla effekter av inkluderandet av utvinningsindustrier och detta behöver regeringen analysera närmare, till exempel möjligheten att fastställa gränsvärden för utvinningsindustriers utsläpp till följd av olika bakgrundsvärden. Det är också viktigt för regeringen att alltför små verksamheter inte åläggs orimliga krav. Avseende batterifabriker ser regeringen fördelar med att dessa inkluderas i direktivet men önskar att utöka omfattningen till fler typer av batterier än litiumjonbatterier. Fler batterityper kommer att vara nödvändiga för elektrifieringen framöver. Regeringen anser generellt att tröskelvärden ska utgå ifrån storleken på den miljöpåverkande produktionen. Inkluderande av ytterligare industrier i direktivet bör också utgå från storleken på den totala miljöpåverkan och att det finns tillräckligt många jämförbara anläggningar i EU. Regeringen ser positivt på att kommissionen förslagit att djurhållande verksamheter regleras i särskilda föreskrifter som är mindre ingripande än för andra industriverksamheter. Det är viktigt att storleken på de djurhållande verksamheter som enligt förslaget ska omfattas av direktivets krav är rimliga. Regeringen anser det också viktigt att de krav som ställs är rimliga och inte äventyrar livsmedelsförsörjningen och jordbrukets konkurrenskraft. Utformningen av krav behöver också vara samstämmig med andra EU-regleringar så att onödig dubbelreglering undviks. Regeringen välkomnar de föreslagna åtgärderna för att tillgängliggöra information bland annat genom att digitalisering. Det kan ge mer information om vad som utgör bästa tillgängliga teknik. Åtgärderna bör vara proportionella och vägas mot behovet av att minimera företagens administrativa börda. Regeringen ser också positivt på de föreslagna åtgärderna för att underlätta allmänhetens deltagande i processer. Fördelarna bör dock vägas mot eventuella nackdelar vad gäller säkerhet och bevarande av företagshemligheter. Det bör bevakas att regler om skadestånd, preskription och sanktioner blir väl avvägda. Regeringen inväntar remissvar och en konsekvensanalys från och , och avser att ytterligare justera den svenska ståndpunkten utifrån dessa. Det är centralt att konsekvenserna av förslaget inte blir minskad svenska konkurrenskraft eller lägre omställningstakt. Förslaget kommer troligen att förhandlas under EU-ordförandeskap till och med . Utgångspunkten för regeringen i denna förhandling är att eventuella ökade kostnader för staten och de statliga myndigheterna i ska tas inom budgetramen och att ökade kostnader för EU ska tas genom omprioriteringar inom ramen för EU:s långtidsbudget. § 4 Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) och rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt Regeringen menar även att det är viktigt att förslagen harmoniserar med de förslag till lagstiftning som diskuteras bland annat inom ramen för Fit for 55-paketet, cirkulär ekonomi samt den nya kemikaliestrategin. Av den anledningen ser vi starka skäl till att avvakta och skjuta upp förhandlingarna för på så vis tillgodose att vi undviker överlappande och motstridig lagstiftning. MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt Regeringen har klimatomställningen som prioritering och välkomnar att kommissionen lagt fram ett förslag till revidering av IED för att stärka omställningen till en klimatneutral och cirkulär ekonomi i linje med de övergripande målsättningarna i den europeiska gröna given, vilket kan omvandla EU till en rättvis och välmående ekonomi som är modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig och där ekonomisk tillväxt är frikopplad från resursanvändning. Regeringen anser att revideringen av IED är viktig för genomförandet av handlingsplanen för nollföroreningar liksom av andra strategier och handlingsplaner på miljöområdet. För att uppnå EU:s mål om klimatneutralitet, nollförorening och cirkulär ekonomi krävs det ett stärkt som påskyndar industrins gröna omställning. Även om revideringen av direktivet innebär förbättringar är förslaget alldeles för försiktigt och begränsat för att driva på en omfattande industriell omställning mot klimatneutralitet och nollförorening. Det är positivt att direktivets tillämpningsområde utökas till fler områden, till exempel till att omfatta uppfödning av nötkreatur och även att uppfödning av fjäderfän och grisar omfattas i större utsträckning, samt till produktion av litiumjonbatterier, metall- och mineralutvinning och viss verksamhet inom textilproduktion. Regeringen ser även positivt på att tydligare krav sätts på myndigheter att fastställa strängast möjliga gränsvärden, att villkoren för att tillämpa undantag skärps, och att minimiböter, tillgång till rättslig prövning och ersättning till civilsamhället för överträdelser av tillståndsvillkoren införs. Regeringen ser väldigt positivt på stärkta möjligheter för civilsamhället att delta i beviljande eller uppdatering av tillståndsvillkor. Regeringen är positiv till ambitionen att förbättra effektiviteten av direktivet och de åtgärder som vidtas för att minska utsläppen av föroreningar, såsom till exempel mikroplaster och skadliga ämnen. Ambitionen att öka effektiviteten välkomnas, IED behöver ha ett större fokus på att möjliggöra och främja spridning av de nya tekniker som tas fram inom ramen för den gröna omställningen. Krav i direktivet som inte är motiverade från miljösynpunkt och reglering som blir onödigt komplicerad bör undvikas. Flera av förslagen syftar till att likrikta genomförandet och tillämpningen av direktivet inom EU, vilket regeringen anser är positivt om det utformas så att det främjar likvärdiga konkurrensvillkor eftersom det är viktigt att svenska anläggningar med höga miljöambitioner inte ska behöva uppleva konkurrensnackdelar. Förslaget innehåller även regelförenklingar t.ex. för vissa djurhållande verksamheter, vilket är positivt. Regeringen ska verka för att direktivet inte medför en mer komplex tillståndsprocess. Det är viktigt att det även fortsättningsvis finns en flexibilitet gällande resurshushållningen och att kraven inte hämmar industrins innovationskraft. Regeringen menar även att det är viktigt att förslagen harmoniserar och går i takt med samt inte innebär någon dubbelreglering i förhållande till de förslag till lagstiftning som diskuteras – bland annat Fit for 55-paketet, cirkulär ekonomi samt den nya kemikaliestrategin. Det är viktigt att genomförandetiden inte blir alltför kort, regeringen bör därför verka för en längre genomförandetid. Förslaget behåller skrivningen om att bara EU:s utsläppshandel får reglera utsläppen av växthusgaser.