uprotokoll · H9A1TU28p · 2022-04-28 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:28 Utskottet justerade protokoll 2021/22:27. skrivelser till regeringen – åtgärder (TU3y) Utskottet fortsatte behandlingen av frågan om yttrande till över skrivelse 2021/22:75. Utskottet justerade yttrande 2021/22:TU3y. Kommissionens förslag till förordning om harmoniserade regler för skälig åtkomst till och användning av data (dataakten) Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från Infrastrukturdepartementet. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag COM(2022) 68 och faktapromemoria 2021/22:FPM70. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Kommissionens förslag till en europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet Utskottet överlade med statssekreterare , åtföljd av medarbetare från Infrastrukturdepartementet. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag COM(2022) 27 och faktapromemoria 2021/22:FPM65. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 3). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Information om förberedelser inför EU-ordförandeskap Statssekreterare informerade inför EU-ordförandeskap. Infrastrukturfrågor (TU16) Utskottet påbörjade behandlingen av skrivelserna 2021/22:56 och 2021/22:80 och motioner. Bilaga 1 till protokoll (V), ordf. (C), förste vice ordf. (KD) andre vice ordf. (S) tredje vice ordf. Kopparklint (M) Noria Manouchi (M) Axel (MP) N = Närvarande X = ledamöter som deltagit i handläggningen V = Votering O = ledamöter som härutöver varit närvarande Regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (2021/22:FPM70). Regeringen är övergripande positiv till kommissionens mål att skapa enhetlig reglering för datadelning på den inre marknaden för att undvika fragmentering och för att stärka den inre marknadens konkurrenskraft och funktion. Regeringen anser att rättsakten, rätt utformad och genomförd, kan bli ett viktigt verktyg för att uppnå den europeiska datastrategins mål, bl.a. genom inrättande av gemensamma europeiska dataområden för särskilt viktiga områden som hälsa, energi och transport. Förslaget är ett viktigt led både för att uppnå det riksdagsbundna målet om att ska vara bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) liksom den övergripande europeiska visionen om EU:s digitala transformation som stadgas i 2030- policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021) 574 final). Data är en central del av den digitala ekonomin och en nödvändig resurs för att säkerställa den gröna och den digitala omställningen. God tillgång till data är en allt viktigare förutsättning för innovation, hållbar tillväxt och minskad resursförbrukning. Regeringen stödjer därför förslagets syfte att säkerställa en rättvis fördelning av datauppgifternas värde bland aktörerna i dataekonomin och att främja åtkomsten till och användningen av data. Regeringens utgångspunkt är att de rättsakter som underbygger , inklusive denna förordning, ska bidra till att stärka EU:s konkurrens- och innovationskraft, samhällets digitala omvandling samt internationellt samarbete kring datadelning. Regeringen understryker vikten av att EU fortsatt samarbetar med likasinnade länder och globala aktörer, särskilt i arbetet med en likriktad normering och standardisering. Regeringen anser även att det är viktigt att den föreslagna rättsakten ska bidra till att balansera flödet och den omfattande användningen av data med krav på hög cyber- och informationssäkerhet, integritet och etiska standarder. Regeringen välkomnar särskilt dels de delar av förslaget som dels syftar till att skapa ökade möjligheter för användare till kontroll och insyn av de data om användaren som finns hos datainnehavaren. Förslagens delar som syftar till att möjliggöra för offentliga myndigheter och EU:s institutioner att få tillgång till data som innehas av företag när det finns ett exceptionellt behov av sådan data, t.ex. för att hantera kriser framstår som rimliga men det är viktigt med tydliga definitioner när sådana behov anses föreligga. Regeringen stödjer därför inriktningen att ta fram regler som ökar transparensen, tydliggör ansvarsförhållanden och avtalsvillkor samt möjliggör tillsyn och efterlevnad. Förslagets ansats att stärka och tydliggöra rättigheter och möjligheter för den svagare parten i kontrakt och avtal är lovvärd men behöver konkretiseras. anser regeringen att reglerna behöver vara proportionerliga i förhållande till de syften som anges, utgå från principen om teknikneutralitet, samt ge utrymme för flexibilitet och anpassning beroende på vilken sektor som omfattas. Definitioner och begrepp behöver vara tydliga och samstämmiga. Regler som rör tillgängliggörande av data bör bygga på rättvisa konkurrensförhållanden och inte verka hindrande för investeringar i exempelvis nya affärsmodeller. Förslaget bör inte heller skapa oproportionerligt höga administrativa bördor för europeiska företag och myndigheter. Regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (2021/22:FPM65). Regeringen kan välkomna en principförklaring som bekräftar att mänskliga rättigheter gäller i den digitala miljön och som syftar till att möjliggöra digital tillgång och deltagande. Förslaget om en europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer kan vara ett viktigt instrument för att säkerställa att den digitala omställningen grundas i EU:s gemensamma värden och principer, inte minst mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, men måste förankras i och harmoniseras med existerande folkrättsliga åtaganden och mänskliga rättigheter. Utgångspunkten är att de mänskliga rättigheter som gäller offline även gäller online. Fokus bör därför vara att identifiera principer, bland annat jämställdhet och icke-diskriminering, som möjliggör full respekt för och efterlevnad av befintliga rättigheter även online, inte att tillskapa nya eller parallella rättigheter som gäller digitalt. Arbetet bör ta avstamp i tidigare arbete på området, inklusive inom FN, inte minst arbete och , såväl som koordineras med andra pågående processer. Ett jämställdhetsperspektiv bör inkluderas i arbetet. EU bör t.ex. särskilt försvara att den digitala tekniken ska användas på sätt som överensstämmer med och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Hänvisningar till folkrätt och mänskliga rättigheter saknas i det första utkastet. En förklaring om digitala principer bör grunda sig särskilt på principen om ett öppet, fritt och säkert internet, vilket är en förutsättning för att säkerställa åtnjutandet av mänskliga rättigheter. Den bör även ta fasta på principen om flerpartssamverkan inklusive med den privata sektorn och med civilsamhället. Regeringen menar att den digitala omställningen bör ske kostnadseffektivt, samhällsekonomiskt effektivt och i möjligaste mån budgetrestriktivt. Regeringen anser vidare att principen för EU:s digitala omvandling är att den ska utformas så att den kan ske på ett tillförlitligt och säkert sätt samt att medlemsstaternas behov av att kunna skydda sina nationella säkerhetsintressen ska säkerställas. Regeringen delar synen att den personliga integriteten är viktig i den digitala miljön, till exempel är rätten till privatliv fastslaget i artikel 7 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Men rätten att förfoga över offentlig information som rör den egna personen kan inte vara absolut utan måste vägas av mot allmänna intressen t.ex. rättskipning, forskningsbehov och innovation samt mot intresset av att skydda andra personers mänskliga rättigheter. Regeringen välkomnar kapitlet Hållbarhet och delar synen om att främja en cirkulär ekonomi vilket också är i linje med regeringens nationella strategi för cirkulär ekonomi. Digitaliseringen kan, om den används på ett klokt och hållbart sätt, underlätta omställningen till en giftfri och resurseffektiv ekonomi. I den digitala kompassen löper ambitionen om en förstärkt digital suveränitet som en röd tråd. Regeringen anser att utgångspunkten för detta arbete bör vara att det ska ske genom smarta och selektiva åtgärder som bevarar öppna marknader och globalt samarbete. Det kan finnas behov av att minska sårbarheter på det digitala området men detta innebär inte att vi ska stänga oss mot omvärlden. Regeringen anser vidare att åtgärder för den digitala omvandlingen av EU bör stöttas av nödvändiga informations- och cybersäkerhetsåtgärder. En väl fungerande digital inre marknaden är viktig för att bidra till den digitala omställningen. Den inre marknaden ger bland annat förutsättningar för ökad konkurrenskraft och handel samt innovation av nya produkter och tjänster.