uprotokoll · H9A1MJU40p · 2022-03-31 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2021/22:40 Utskottet överlade med statssekreterare på distans tillsammans med medarbetare vid , som närvarande på plats, om Rådets dagordningspunkt 3. 55 %-paketet: jordbruksaspekter i översynen av LULUCF-förordningen - Diskussion Rådets dagordningspunkt 5. Situationen på jordbruksmarknaderna, särskilt efter invasionen av - Information från kommissionen och medlemsstaterna, samt diskussion Rådets dagordningspunkt 6. Meddelande från kommissionen om att säkra livsmedelstryggheten och öka livsmedelssystemens resiliens - Presentation från kommissionen och diskussion Rådets dagordningspunkt 7a. Förordningen om geografiska beteckningar - Presentation av kommissionen Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 2). Statssekreterare anmälde att rådets dagordningspunkt 4 utgår och redogjorde därefter för regeringens ståndpunkter. M-, SD-, C-, V-, KD- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 3 (bilaga 3). Statssekreteraren åtog sig att åter-komma till med ändringar i regeringens ståndpunkt i enlighet med vad som efterfrågas i den avvikande ståndpunkten från M-, SD-, C- och KD-ledamöterna. C- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkt 5 (bilaga 4). Överläggningen under rådets dagordningspunkt 6 motiverade statssekreteraren att åta sig att återkomma till med ändringar i den svenska ståndpunkten som innebär att intar en mer offensiv hållning och en aktivare roll. SD-ledamöterna anmälde en avvikande ståndpunkt på rådets dagordnings-punkt 6 (bilaga 5). Ordförande konstaterade att det i övrigt fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Statssekreteraren lämnade under övriga punkt på dagordningen information inför jordbruks- och fiskerådet . Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokollen 2021/22:37 och 201/22:38. Jordbrukspolitik (MJU21) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om jordbrukspolitik. Utskottet justerade betänkande 2021/22:MJU21. M-, SD-, C-, KD-, L- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. M-, SD-, C-, KD- och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. En ökad differentiering av strandskyddet (MJU27) Utskottet beslutade att ge civilutskottet tillfälle att yttra sig över prop. 2021/22:168 och eventuella följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller förlängning av kommissionens befogenhet att anta delegerade akter Utskottet inledde subsidiaritetsprövningen av COM (2022) 113. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Inkomna EU-dokument enligt bilaga 6 anmäldes och föranledde ingen vidare åtgärd. Utskottet beslutade att bjuda in för att berätta om livsmedelsstrategin och livsmedelsberedskap. Fråga om utskottsinitiativ - Beredskap med anledning av risk för brist på AdBlue (SD) SD-ledamöterna föreslog att utskottet skulle ta ett initiativ om beredskap med anledning av risk för brist på AdBlue (bilaga 7). Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2 - 9 (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande §1 Jordbruks- och fiskeråd Rådets dagordningspunkt 3. 55 %-paketet: jordbruksaspekter i översynen av LULUCF-förordningen Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Regeringen anser också att målkonstruktionen bör utryckas i relativa mål i stället för ett absolut mål. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Givet de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen framhåller att ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser vidare att infångning och permanent lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska kunna tillgodoräknas som upptag inom LULUCF. Ekonomiska incitament för bio-CCS bör inrättas inom EU ETS. Regeringen ser betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor ska sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Om klimatneutralitetsmålet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. En ny sektorsindelning behöver analyseras noga och ska bidra till unionens långsiktiga mål, regeringen anser därför att vidare analys krävs. Regeringen bedömer därför att en utvidgad marksektor inte bör beslutas i den pågående revideringen av LULUCF-förordningen. Rådets dagordningspunkt 5. Situationen på jordbruksmarknaderna, särskilt efter invasionen av Förslag till svensk ståndpunkt: Det är angeläget att EU:s livsmedelsproduktion i rådande läge fungerar och kan svara mot eventuella ökade behov till följd av krisen eller avbrott i leveranskedjor. Regeringen efterfrågar i detta läge väl avvägda åtgärder eller undantag från regelverk, för att motverka en negativ påverkan på livsmedelsförsörjningen i EU. Det är viktigt att analysera och ta ställning till eventuella åtgärder från fall till fall. Generellt har marknadsorienteringen av GJP visat sig ändamålsenlig för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelssäkerheten. Den nu uppkomna situationen och dess påverkan på marknaden går utöver vad som kan anses vara normala variationer på en marknad. Det är avgörande att EU:s livsmedelsproduktion i rådande läge fungerar och kan svara mot eventuella ökade behov till följd av krisen eller avbrott i leveranskedjor. Regeringen anser det välkommet att kommissionen beslutat om ett nytt tillfälligt rättsligt ramverk som möjliggör att de medlemsstater som ser behov av det kan stödja lantbrukare som drabbas av de ekonomiska effekterna av kriget i 7 och Rysslandssanktionerna för livsmedelskedjan, som konkurrensen på den inre marknaden upprätthålls. I solidaritet med behöver vi identifiera vad vi kan göra för att hjälpa till för att säkra livsmedelsförsörjning. Det är även viktigt att följa hur situationen påverkar livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländer. Det är angeläget att nära följa utvecklingen på jordbruksmarknaderna med anledningen av invasion av . Transparent och uppdaterad marknadsinformation bidrar till en bättre fungerande marknad. Kommissionen har även en viktig roll i att övervaka att handeln fungerar. Rådets dagordningspunkt 6. Meddelande från kommissionen om att säkra livsmedelstryggheten och öka livsmedelssystemens resiliens Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens meddelande som lyfter flera viktiga aspekter kopplade till livsmedelsförsörjning och livsmedelssystemens motståndskraft. Regeringen anser att en fungerande handel, ett effektivt bistånd som långsiktigt främjar hållbar livsmedelsförsörjning och hållbara livsmedelssystem, behovsstyrda humanitära insatser och vikten av det multilaterala arbetet, bland annat genom FAO, är centrala aspekter för att hantera utmaningarna på global nivå. Det är positivt att meddelandet belyser den strategiska frågan om hållbarhet, och den fortsatta omställningen mot hållbara livsmedelssystem som ett led mot ökad motståndskraft. Regeringen framhåller vikten av en långsiktigt ökad hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket Regeringen efterfrågar fortsatta analyser om påverkan på livsmedelsförsörjningen av de insatser som anges i genomförandet av den gröna given. Rådets dagordningspunkt 7a. Förordningen om geografiska beteckningar Förslag till svensk ståndpunkt: Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen tar del av presentationen och noterar informationen. Regeringen är positiva till en förenkling och harmonisering av det nuvarande systemet. Vidare välkomnar regeringen ett ökat fokus på de miljömässiga och sociala aspekterna av hållbarhet för skyddade beteckningar. Rådets dagordningspunkt 3. 55 %-paketet: jordbruksaspekter i översynen av LULUCF M-, SD-, C- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få åläggas ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Ett aktivt skogsbruk med hög tillväxt och användning av produkter från förnybar råvara ger högsta långsiktiga klimatnytta från skogen och kortsiktiga bindande mål för ökade kolsänkor är kontraproduktivt som klimatåtgärd. Regeringen anser också att målkonstruktionen bör utryckas i relativa mål i stället för ett absolut mål. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att säkerställa medlemsländernas möjlighet att utveckla bioekonomin och vara i linje med EU:s klimatlags målsättning om att minska de fossila utsläppen. Dessutom skapar indikativa mål möjlighet att för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Givet behovet av ett aktivt skogsbruk med en hög tillväxt och en omställning till en bioekonomi samt de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att ökad kolsänka i svensk skog det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen framhåller att ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Vidare anser regeringen att det geo-politiskt osäkra läget ytterligare tydliggör behovet av säkerställd tillgång till inhemsk förnybar råvara. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser vidare att infångning och permanent lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska kunna tillgodoräknas som upptag inom LULUCF. Ekonomiska incitament för bio-CCS bör inrättas inom EU ETS. Regeringen ser betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor ska sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Om klimatneutralitetsmålet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk kritisk mot en utvidgad marksektor. En ny sektorsindelning behöver analyseras noga och ska bidra till unionens långsiktiga mål, regeringen anser därför att vidare analys krävs. Regeringen bedömer därför att en utvidgad marksektor inte bör beslutas i den pågående revideringen av LULUCF-förordningen. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi välkomnar den ökade ambitionen för LULUCF förordningen och vi delar inte regeringens ståndpunkt att de åtaganden som läggs på skulle vara för höga, i den omställning som görs behöver alla länder bidra med det de kan bäst och har en stor möjlighet att bidra till en ökad kolinlagring. Tillskillnad från regeringen är också positiva till ett bindande mål för ökade kolsänkor. När det nu talas om jordbruksaspekterna i översynen av LULUCF har tillägg till regeringens ståndpunkt gjorts som också motsätter sig. Vi delar inte ståndpunkten att kortsiktiga bindande mål för ökade kolsänkor är kontraproduktivt som klimatåtgärd och att en hög tillväxt skulle vara den bästa vägen för klimatet. vill se ett aktivt skogsbruk men det måste ske hållbart och inom naturensramar, vi delar inte regeringens ståndpunkt med de föreslagna ändringarna att ett ökat skogsbruk med dagens skogsbruksmetoder är en klimatåtgärd. Vi anser också att regeringen i sin ståndpunkt tydligare behöver ha med att målet är ett hållbart skogsbruk i hela EU, inkl. . MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen delar kommissionens bedömning. att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas nettokolinbindning det inte främst beror på minskad bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. anser också att målkonstruktionen bör utryckas i relativa mål i stället för ett Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Givet de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar Regeringen anser vidare att infångning och permanent lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska kunna tillgodoräknas som upptag inom LULUCF. Ekonomiska incitament för bio-CCS bör inrättas inom EU Regeringen ser betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor ska sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. Om klimatneutralitetsmålet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. En ny sektorsindelning behöver analyseras noga och ska bidra till unionens långsiktiga mål, regeringen anser därför att vidare analys krävs. Regeringen bedömer därför att en utvidgad marksektor inte bör beslutas i den pågående revideringen av LULUCFförordningen. att upptaget av växthusgaser måste överstiga utsläppen, detta betyder dock inte att utsläpp och upptag inom LULUCF-sektorn bör slås samman, eftersom möjligheten med att binda in kol inom skogliga ekosystem inte får bromsa nödvändiga utsläppsminskningar. Planerna på att skapa en gemensam sektor för jordbruk, skog och övrig mark bör därför stoppas. Det behövs mycket snabba utsläppsminskningar från fossila bränslen för att kunna begränsa den genomsnittliga globala temperaturhöjningen till 1,5 ° C. Det är lika viktigt att också öka avlägsnandet av koldioxid från atmosfären, samt att minimera kolförluster från ekosystemen. LULUCF-förordningen är av avgörande betydelse i klimatpolitiken för att minska förlusterna och öka upptaget av växthusgaser i ekosystemen. Målet bör vara formulerat som ett absolut mål. MP anser att ambitionsnivån för ökad kolinlagring kan ökas ytterligare, och att bör analysera möjligheterna till att göra detta. För del finns stora möjligheter till en betydligt större kolsänka redan till 2030, genom olika typer av naturbaserade klimatlösningar och en ökad andel naturnära skogsbruksmetoder. Det är viktigt att hålla LULUCF-sektorn åtskild från annan markanvändning som exempelvis jordbruket. Därför bör EU stoppa planerna på att skapa en gemensam sektor för jordbruk, skog och övrig mark (AFOLU). Att öka upptaget av kol i enlighet med EU:s LULUCF-förordning kommer få positiva konsekvenser även på biologisk mångfald om man genomför förordningen på ett bra sätt. Finansiering riktad mot LULUCF-sektorn måste kopplas till tydliga hållbarhetskriterier i relevant lagstiftning för att försäkra sig om att enbart det som gynnar både klimat och biologisk mångfald premieras. Vi anser att LULUCF-förordningen ska gå i linje med för biologisk mångfald. Detta inkluderar kommande lagstiftning om restaurering, som i sin tur kommer bidra till att uppnå högre LULUCF-mål. Rådets dagordningspunkt 5. Situationen på jordbruksmarknaderna, särskilt efter invasionen av C-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen efterfrågar ytterligare åtgärder, såsom exempelvis att möjliggöra för gruppundantag inom statsstödsregelverket. MP-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Det är angeläget att EU:s livsmedelsproduktion i rådande läge fungerar och kan svara mot eventuella ökade behov till följd av krisen eller avbrott i Regeringen efterfrågar i detta läge väl avvägda åtgärder eller undantag från regelverk, för att motverka en negativ påverkan på livsmedelsförsörjningen i Det är viktigt att analysera och ta ställning till eventuella åtgärder från fall till fall. och att verka för att åtgärder bidrar till hållbarhetsomställningen för att minska riskerna för förvärring av klimatkrisen och naturkrisen. Regeringen anser att både medlemsländer och EU ska verka för ökad självförsörjningsförmåga för att skapa robust och resilient livsmedelsförsörjning. Generellt har marknadsorienteringen av GJP visat sig ändamålsenlig för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelssäkerheten. situationen och dess påverkan på marknaden går utöver vad som kan anses vara normala variationer på en marknad. Det är avgörande att EU:s livsmedelsproduktion i rådande läge fungerar och kan svara mot eventuella ökade behov till följd av krisen eller avbrott i leveranskedjor. anser det välkommet att kommissionen beslutat om ett nytt tillfälligt rättsligt ramverk som möjliggör att de medlemsstater som ser behov av det kan stödja lantbrukare som drabbas av de ekonomiska effekterna av kriget i och Rysslandssanktionerna för livsmedelskedjan, som konkurrensen på den inre marknaden upprätthålls. I solidaritet med behöver vi identifiera vad vi kan göra för att hjälpa till för att säkra livsmedelsförsörjning. Det är även viktigt att följa hur situationen påverkar livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländer. Det är angeläget att nära följa utvecklingen på jordbruksmarknaderna med anledningen av invasion av . marknadsinformation bidrar till en bättre fungerande marknad. Kommissionen har även en viktig roll i att övervaka att handeln fungerar. Rådets dagordningspunkt 6. Meddelande från kommissionen om att säkra livsmedelstryggheten och öka livsmedelssystemens resiliens SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ”Regeringen välkomnar uppmaningen från kommissionen till medlemsländerna om att sänka kraven på inblandning av biobränslen i drivmedel för att minska trycket på foder och livsmedelspriser.” Till MJU överlämnade dokument från EU:s institutioner m.m. 1 – (Kommissionens utkast till lagförslag och andra meddelanden från kommissionen inklusive det förberedande arbetet till lagförslag såsom grön- och vitböcker, rapporter m.m.) COM(2022) 54 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2022/109 om fastställande av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten COM(2022) 111 Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser vad gäller ändring av bilagorna III och IV till avtalet COM(2022) 113 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller förlängning av kommissionens befogenhet att anta delegerade akter COM(2022) 133 Meddelande från kommissionen: Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen C-dokument för kännedom. (Handlingar som rör rättsakter från kommissionens eget ansvarsområde, bl.a. genomförandeakter och delegerade akter som lämnats till rådet och parlamentet för kännedom.) C(2022) 1258 Kommissionens svar på utlåtande /22:MJU8 Kommissionens meddelande om en ny EU-skogsstrategi C(2022) 1530 Kommissionens genomförande: Beslut om ansökan om registrering av det europeiska medborgarinitiativet ”Fur Free Europe” (”Ett pälsfritt ”) i enlighet med och rådets förordning (EU) 2019/788 Övriga överlämnade dokument som rör EU-arbetet för kännedom. Rapport från extrainsatt informellt videkonferensmöte (jordbruksministrarna), Rapport informellt ministermöte AGRIFISH Återrapport från miljöministrarnas möte Rapport Dokument antagna av Dokument antagna av och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 Ursprungligt förslag COM(2020) 652 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 138/2004 vad gäller regionalräkenskaper för jordbruket Ursprungligt förslag COM(2021) 54 EU-initiativet för pollinerande insekter – översyn Evaluation of the LIFE Programme 2014-2020 Tvätt- och rengöringsmedel – rationalisering och uppdatering av EU-reglerna Kommissionens har publicerat följande färdplaner: Streamlining EU scientific and technical work on chemicals through the EU agencies Revision of the EU Pollinators Initiative Yttranden från andra nationella parlament ST 7002/22 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the making available on the Union market as well as export from the Union of certain commodities and products associated with deforestation and degradation and repealing Regulation (EU) No 995/2010 [14151/21 - COM (2021) 706 final] - Reasoned opinion on the application of the Principles of Subsidiarity and Proportionality - The Swedish Parliament ST 7219/22 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on shipments of waste and amending Regulations (EU) No 1257/2013 and (EU) No 2020/1056 [14135/21 - COM (2021) 709 final] - Opinion on the application of the Principles of Subsidiarity and Proportionality - The Senate of the Parliament of the Tribunalens mål T-122/20 och T-123/20