sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — 2.0,05 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,002 prisbasbelopp per kvadrat- meter av sanktionsarean för schaktning eller fyllning inom en allmän plats, 3.0,025 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,001 prisbasbelopp per kvadrat- meter av sanktionsarean för schaktning eller fyllning i ett område utanför detaljplan, 4.0,25 prisbasbelopp per träd för trädfällning, 5.0,025 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0025 prisbasbelopp per kvadrat- meter av sanktionsarean för skogsplantering, och 6.0,05 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,002 prisbasbelopp per kvadrat- meter av sanktionsarean för markåtgärder som kan försämra markens genom- släpplighet. Paragrafen innehåller bestämmelser om sanktionsavgift för påbör- jande av en sådan markåtgärd som omfattas av krav på lov enligt 9 kap. PBL innan har gett startbesked. Ändringen är dels språklig, dels en följd av regleringen i nya 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 21 § Byggsanktionsavgiften för att trots förbudet i 10 kap. 4 § (2010:900) ta en byggnad i bruk efter en sådan ändring som innebär att någon ytterligare bostad inreds innan har gett ett slutbesked är för varje ytterligare bostad 0,025 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,001 prisbasbelopp per kvadratmeter av den sanktionsarea som änd- ringen avser. Om endast en del av en byggnad tas i bruk i strid med 10 kap. 4 § , ska det som anges i första stycket om sanktionsarea i stället avse den area som tas i bruk. Paragrafen innehåller bestämmelser om sanktionsavgift för att ta en byggnad i bruk innan har gett slutbesked, om åt- gärden innebär inredande av ytterligare en bostad. Ändringen är en följd av regleringen i nya 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 22 § Byggsanktionsavgiften för att trots förbudet i 10 kap. 4 § (2010:900) ta en byggnad i bruk efter en sådan ändring som be- rör de bärande delarna innan har gett ett slutbesked är 1.för ett en- eller tvåbostadshus, 0,025 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0006 prisbasbelopp per kvadratmeter av den sanktionsarea som berörs av ändringen, 2.för en komplementbyggnad, ett komplementbostadshus eller en annan liten byggnad, 0,0125 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0006 prisbasbelopp per kvadratmeter av den sanktionsarea som berörs av ändringen, 3.för ett flerbostadshus, en kontorsbyggnad, en handelsbyggnad eller en byggnad för kultur- eller idrottsevenemang, 0,05 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0025 prisbasbelopp per kvadratmeter av den sanktionsarea som berörs av ändringen, och 4.för en annan byggnad än de som avses i 1–3, 0,05 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,00125 prisbasbelopp per kvadratmeter av den sanktionsarea som berörs av ändringen. Om endast en del av en byggnad tas i bruk i strid med 10 kap.4 § , ska det som anges i första stycket om sanktionsarea i stället avse den area som tas i bruk. Paragrafen innehåller bestämmelser om sanktionsavgift för att ta en byggnad i bruk efter en sådan ändring som berör de bärande delarna innan har gett ett slutbesked. Ändringen är dels språklig, dels en följd av regleringen i nya 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 23 § Byggsanktionsavgiften för att trots förbudet i 10 kap. 4 § (2010:900) ta en annan anläggning än en byggnad i bruk efter anläggande eller ändring innan har gett ett slutbesked är 1.0,3 prisbasbelopp för en anläggning för en grundvattentäkt, 2.0,016 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,001 prisbasbelopp per kvadrat- meter av berörd area för en altan eller en pool, 3.1 prisbasbelopp för en linbana, 4.0,1 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,001 prisbasbelopp per kvadrat- meter av berörd area för en nöjespark, en djurpark, en idrottsanläggning, en skidbacke, en skidlift, en campingplats och en hamn för fritidsbåtar, 5.0,005 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,001 prisbasbelopp per kvadrat- meter av berörd area för ett upplag, en materialgård, en fast förvaringsanlägg- ning, en tunnel, ett bergrum, en parkeringsplats eller en begravningsplats, 6.0,5 prisbasbelopp för en mast, ett torn, en skorsten eller ett vindkraft- verk, och 7.0,1 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,005 prisbasbelopp av anlägg- ningens area för en transformatorstation. Om endast en del av en anläggning tas i bruk i strid med 10 kap. 4 § , ska det som anges i första stycket om area i stället avse den area som tas i bruk. Paragrafen innehåller bestämmelser om sanktionsavgift för att ta en annan anläggning än en byggnad i bruk efter anläggande eller ändring innan har gett ett slutbesked. Ändringen är både redaktionell och en följd av regleringen i nya 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 24 § Byggsanktionsavgiften för att trots förbudet i 10 kap. 4 § (2010:900) ta ett byggnadsverk i bruk efter en sådan åtgärd som avses i 6 kap. 1 § första stycket 3, 4 eller 5 innan har gett ett slutbesked är 1.0,05 prisbasbelopp för installation eller väsentlig ändring av en hiss, 2.0,02 prisbasbelopp för installation eller väsentlig ändring av en eldstad, 3.0,01 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0005 prisbasbelopp per kvadrat- meter av berörd byggnadsarea för installation eller väsentlig ändring av en rökkanal, en anordning för ventilation eller en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp, och 4.0,05 prisbasbelopp med ett tillägg av 0,0005 prisbasbelopp per kvadrat- meter av berörd byggnadsarea för en sådan ändring som väsentligt påverkar brandskyddet. Om åtgärden i första stycket 3 eller 4 inte berör en byggnadsarea är bygg- sanktionsavgiften 1.0,01 prisbasbelopp för installation eller väsentlig ändring av en rök- kanal eller anordning för ventilation, 2.0,01 prisbasbelopp för installation eller väsentlig ändring av en anlägg- ning för vattenförsörjning eller avlopp, och 3.0,05 prisbasbelopp för en sådan ändring som väsentligt påverkar brand- skyddet. Om endast en del av ett byggnadsverk tas i bruk i strid med 10 kap. 4 § , ska det som anges i första stycket om byggnadsarea istället avse den area som tas i bruk. Paragrafen innehåller bestämmelser om sanktionsavgift för att ta ett byggnadsverk i bruk efter vissa anmälningspliktiga åtgärder innan har gett ett slutbesked. Ändringen är både redak- tionell och en följd av regleringen i nya 6 kap. PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 21 § får meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om innehåll i ansökan i ärenden om lov och förhands- besked i 9 kap. 52 § (2010:900) och innehåll i anmälan i 6 kap. 4 och 5 §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om att får meddela föreskrifter om innehåll i ansökan i ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan. Bestämmelsen har ändrats som en följd av regleringen i nya 9 kap. PBL och 6 kap. PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.3. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och för mål och ärenden som avser överklagande av beslut i sådana mål och ärenden till dess att målet eller ärendet är slutligt avgjort. 3.För överträdelser som har ägt rum före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser tillämpas på prövningen i sak. i9 kap. ska dock tillämpas om de leder till lindrigare påföljd. Enligt punkten 1 träder förordningen i kraft . Enligt punkten 2 ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för ären- den som har påbörjats före och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Ett ärende om start- besked för en anmälningspliktig åtgärd ska anses påbörjat när anmälan kom in till . Enligt punkten 3 ska de tidigare bestämmelserna tillämpas för överträdelser som har ägt rum innan förordningens ikraftträdande. Om de nya bestämmelserna leder till en lindrigare påföljd ska dock de nya bestämmelserna tillämpas. Övervägandena finns i avsnitt 8.1 och 8.3.2. 10.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (xxxx:xxx) om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) Förordningen innehåller ett upphävande av 6 kap. 2 § PBF vid utgången av . Paragrafen ska dock fortfarande tillämpas vid hand- läggning och prövning av mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. 10.4Förslaget till lag om ändring i 2 d § får inte med stöd av 2 § besluta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om 1.bostadsbyggnaden ingår i ett område som omfattas av en detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt (2010:900) och det i plan- beskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden, och 2.villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivningsbuller än vad som följer av dessa värden. Trots första stycket får villkor som innebär strängare krav beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Sådana komplementbostadshus som avses i får aldrig föranleda villkor i fråga om omgivningsbuller. Paragrafen innehåller bestämmelser om begränsningar för en till- ståndsmyndighet att besluta villkor om omgivningsbuller vid bo- stadsbyggnad. Första stycket har ändrats språkligt för att få överensstämmelse med språkbruket i PBL. Tredje stycket har ändrats som en följd av den nya regleringen av komplementbostadshus i . En definition av vad som avses med komplementbostadshus finns i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.24.2. 9 a § I fråga om omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad får tillsyns- myndigheten inte besluta om förelägganden eller förbud om det i plan- beskrivningen till detaljplanen eller i bygglovet enligt (2010:900) har angetts beräknade bullervärden och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. Trots första stycket får förelägganden eller förbud beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Förelägganden eller förbud får dock aldrig beslutas i fråga om omgiv- ningsbuller vid ett sådant komplementbostadshus som avses i . Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa begränsningar i tillstånds- myndighetens möjlighet att besluta om förelägganden och förbud. Tredje stycket har ändrats som en följd av den nya regleringen av komplementbostadshus i . En definition av vad som avses med komplementbostadshus finns i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.24.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Enligt punkten 2 ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före . Övervägandena finns i 8.1 och 8.3.1. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning 10 § Bestämmelserna i 6–9 §§ gäller inte anordningar inom vägområde eller för vilka bygglov krävs eller har lämnats. Paragrafen innehåller bestämmelser om begränsning av tillämpningen av 6–9 §§ i lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Paragrafen har ändrats som en följd av nya 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.24.3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Enligt punkten 2 ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före . Övervägandena finns i 8.1 och 8.3.1. 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:227) om färdigställandeskydd 2 § Ett färdigställandeskydd ska finnas vid en 2.tillbyggnad eller åtgärd som är anmälningspliktig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § (2010:900), om det finns behov av ett sådant skydd. Ett färdigställandeskydd behövs dock inte för byggnad eller tillbyggnad, om åtgärden inte omfattas av krav på bygglov enligt 9 kap. plan- och bygg- laglagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om när ett färdigställande skydd ska finnas. Andra stycket har ändrats som en följd av den nya regleringen om krav på lov i 9 kap. PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.24.4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden om färdigställandeskydd som har påbörjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser över- klagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Enligt punkten 2 ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före . Övervägandena finns i 8.1 och 8.3.1. Särskilt yttrande av experten (Kommuner och Regioner) Jag vill inledningsvis framhålla att utredningen har gjort ett förtjänst- fullt arbete utifrån de ramar som funnits. Med hänsyn till utredningens omfattning och det stora behovet av ett enklare och tydligare regel- verk för bygglov är det olyckligt att utredningen inte haft mer tid till sitt förfogande. De många författningsändringar som utredningen föreslår är trots detta överlag väl avvägda sett till utredningens direk- tiv. Jag vill dock lyfta två frågor där jag inte delar utredningens syn. Lovpliktens differentiering inom och utanför detaljplanerat område Lovplikten behöver ta hänsyn till en åtgärds omgivningspåverkan och ett områdes bebyggelsemässiga förutsättningar. Därför anser jag att det behövs en ny och enklare definition för sammanhållen bebyg- gelse inom vilken bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen. Utredningens förslag bygger på en delvis ny och skarp uppdelning av lovplikten mellan detaljplanerade områden respektive områden utanför detaljplan. Den skillnad avseende lovplikt som föreslås är be- tydande, både i enskilda frågor och sammantaget. Lovplikten enligt utredningens förslag skiljer sig bl.a. avseende komplementbyggnader, murar, plank och parkeringsplatser m.fl. åtgärder. Den stora skillnaden i lovplikt kan tyckas rimlig och logisk om utgångspunkten är att tätare bebyggelsemiljöer i regel är detaljplane- rade och att områden som saknar detaljplan i regel är glesa eller åter- finns på landsbygden. Jag menar dock att så inte är fallet och att skill- naden mellan detaljplanerade och icke detaljplanerade områden i många fall inte säger något om ett områdes täthetsgrad eller läge i förhål- lande till exempelvis stadskärnan och följaktligen inte heller har någon direkt koppling till en åtgärds omgivningspåverkan. En sådan före- slagen uppdelning mellan detaljplanerade och icke detaljplanerade områden kan i praktiken bli ologisk och omotiverad och resultera i en lovplikt som varierar kraftigt mellan liknande hus/tomter på samma gata eller i samma bebyggelseområde. Eftersom jag delar utredningens uppfattning att lovplikten bör vara kopplad till en åtgärds omgivnings- påverkan ser jag uppdelningen som problematisk och i strid med den systematik som utredningen själv eftersträvar. Om man granskar ett antal kommuner runtom i landet framträder tydligt ett lapptäcke av detaljplanerat respektive icke detaljplanerat område som inte främst har sin grund i områdenas täthet eller andra bebyggelsemässiga förutsättningar utan, i många fall, snarare kan hän- föras till historiska orsaker. Det är också så detaljplaneinstrumentet är uppbyggt – planläggning ska och får enbart ske vid behov och inget krav finns på heltäckande detaljplanering för exempelvis en tätort. Enligt min mening behöver en enkel, effektiv och ändamåls- enlig lagstiftning ta hänsyn till detta faktum. En möjlig lösning hade förstås varit att detaljplanelägga alla tätbebyggda och centralt be- lägna områden, men detta är inte realistiskt i praktiken då områdena dels är för många och dels ofta ”färdigutbyggda” varför det inte finns något intresse från fastighetsägare att bekosta ett planarbete. En en- kel, effektiv och ändamålsenlig lagstiftning bör utgå från att likartade och till varandra angränsande områden så långt möjligt behandlas lika vad avser lovplikt. Detta bör leda till större tydlighet och för- ståelse för regelverket från allmänhetens sida. Det är också effekti- vare att åtgärder som riskerar att skapa olägenhet för grannar prövas på förhand i stället för via tillsyn i efterhand. Jag förordar därför en differentiering av lovplikten som liksom utgår ifrån olika områdens bebyggelsemässiga förutsättningar i form av täthet och antal byggnadsverk. Att särskilja områden inom samman- hållen bebyggelse från andra områden utanför detaljplan är inget nytt i PBL och återfinns på flera ställen i regelverket (jfr 9 kap. 6 och 7 §§ PBL). gäller alltså andra förutsättningar för till- byggnad, komplementbyggnad, murar och plank om åtgärden vidtas inom en sammanhållen bebyggelse och bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen. Min uppfattning är att denna ordning är rimlig, logisk och accepterad men att det finns aspekter av detta som skulle kunna förenklas och förtydligas. till förvirring, vilket tydligt framgår av vägledning i frågan, är att det finns två olika typer av sammanhållen bebyggelse. Dels finns begreppet sammanhållen bebyggelse som är legaldefinie- rat i 1 kap. 4 § PBL. Dels finns begreppet sammanhållen bebyggelse där bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen som återfinns i 9 kap. 6 och 7 §§ men som saknar de- finition. Detta begrepp har enligt vägledning samma inne- börd som det äldre samlad bebyggelse och avser en bebyggelsegrupp som består av minst 10–20 hus. Att det finns två olika sorters sammanhållen bebyggelse där bara den ena är definierad framstår inte som enkelt och tydligt varför en lösning skulle kunna vara en ny legaldefinition för den typ av sam- manhållen bebyggelse som påverkar lovplikten. En sådan ny legal- definition bör inte få några konsekvenser för annan lagstiftning efter- som definitionen av sammanhållen bebyggelse i 1 kap. 4 § fortfarande skulle finnas kvar. Den nya definitionen för sammanhållen bebyggelse där bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen bör vara så tydlig och precis att områdena är enkla att avgränsa och inte kräver någon bedömning i det enskilda fallet. Inom dessa områden bör, med hänsyn till stadsbilden, grannars intressen och behovet av förutsägbarhet i tätbebyggda områden, i regel samma lovplikt gälla som inom område med detaljplan. Undan- taget från denna regel är lovplikten för fasadändring som lämpligen endast bör gälla inom område med detaljplan i enlighet med utred- ningens förslag. En differentiering av lovplikten som är tydligare kopp- lad till ett områdes bebyggelsestruktur och åtgärdens omgivnings- påverkan skulle dessutom möjliggöra en större lovfrihet i glesbebyggda områden utan detaljplan vilket är i linje med utredningens direktiv. Vissa åtgärder som tillåts strida mot detaljplan behöver kunna regleras Jag anser att kommunerna behöver ges en möjlighet att, i vissa fall, reglera utbyggnaden av komplementbostadshus respektive inredning av ytterligare bostad i ett enbostadshus för att styra mot en hållbar stadsutveckling. Av utredningens förslag framgår att åtgärder som får strida mot detaljplan ska kunna göra så även . Även om jag i grun- den betraktar detaljplaneinstrumentet som något vi bör värna och inte urholka, ser jag också det rimliga i att redan givna friheter inte hur som helst tas tillbaka. Den ordning som gäller och som utredningen föreslår ska finnas kvar innebär dock i vissa fall problem som inte går att blunda för och där utredningen dessvärre inte föreslår någon lös- ning. Problemet gäller specifikt uppförande av komplementbostads- hus och inredning av ytterligare bostad i ett enbostadshus vilka båda får utföras i strid med detaljplan. När dessa två åtgärder utförs i och i anslutning till ett enbostadshus kan en bostad i stället blir tre bostäder och en bostadsrättsförening bildas. Att fler bostäder tillkommer är för- stås i grunden något positivt, problemet är att dessa kan tillkomma på olämpliga platser och motverka den hållbara stadsutveckling som kommunen genom sitt planeringsansvar är satt att upprätthålla. Problemet är särskilt utbrett i storstädernas kransområden där bostadspriserna är höga och det finns exempel på planlagda områden där antalet bostäder blivit så många som detalj- planen tillåter utan att berörda kommuner haft möjlighet att påverka. De områden som drabbas är ofta tidigare fritidshusområden som saknar tillgång till service och kollektivtrafik och där gator och VA- system inte är dimensionerade utifrån en så kraftig befolknings- ökning. Det är en utveckling som urholkat det kommunala planer- ingsansvaret och kraftigt försvårat kommunernas möjlighet att styra mot en hållbar stadsutveckling i enlighet med de globala målen för hållbar utveckling. När de så kallade ”Attefallsåtgärderna” infördes var tanken att en- skilda fastighetsägare skulle få större friheter att disponera sin egen tomt men det kan knappast ha varit lagstiftarens intention att hela bostadsområden skulle byggas ut i strid med antagna detalj- planer. För att planinstrumentet ska ge möjlighet att styra mot en hållbar stadsutveckling, nu och , behöver det införas en möjlighet för kommuner att reglera utbyggnaden av komplement- bostadshus respektive inredning av ytterligare bostad i enbostadshus i nya detaljplaner. En sådan reglering skulle med fördel kunna kopp- las till detaljplanens genomförandetid på sådant sätt att åtgärder som rör uppförande/inredning av ytterligare bostad endast tillåts när planens genomförandetid gått ut. En sådan lösning skulle till stor del lösa problematiken med en okontrollerad utbyggnad av bostads- områden som strider mot detaljplan som enskilda fastig- hetsägares friheter värnas genom att åtgärderna tillåts efter utgången genomförandetid. Ett förenklat och effektivt regelverk för bland annat bygglov En särskild utredare ska göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Effektiviteten i lovregelverket har stor betydelse för bl.a. kommuner, byggherrar och andra enskilda samt för plan- och byggprocessen som helhet. Syftet med utredningen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som sam- tidigt säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. •föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder, •föreslå vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att lov ska ges, och •lämna de förslag till ändringar och följdändringar i plan- och bygg- regelverket och i annan reglering som bedöms motiverade utifrån utredarens analyser och ställningstaganden. Uppdraget ska redovisas . Regelverket för bland annat bygglov behöver förenklas Regelförenklingar i plan- och bygglagstiftningen är en fråga som är prioriterad för regeringen. Enligt en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, partiet de gröna (januariavtalet) ska omfattande regelförenklingar i (2010:900) genomföras för att förenkla och för- korta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billi- gare, bl.a. ska enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område införas. Dessutom ska ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård utredas. Regelförenklingar i är även föremål för till- kännagivanden från . har bl.a. tillkännagett att behöver moderniseras och att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade (bet. 2013/14:CU10 punkt 1, rskr. 2013/14:187, bet. 2015/16:CU1 punkt 8, rskr. 2015/16:79 och bet. 2016/17:CU15 punkt 1, rskr. 2016/17:234).