sou · H9B3100 · 2022-01-01 00:00:00 — I förordningens 14 § föreskrivs att, om försla- gen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, en beräkning av dessa konsekvenser ska redovisas i betänkandet. Om förslagen inne- bär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för det all- männa ska utredaren föreslå en finansiering. Enligt 15 § i förord- ningen gäller att, om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, konsekvenserna i det avseendet ska anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i för- hållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska – enligt 15 a § kommittéförordningen – förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekven- serna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i kon- sekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Eftersom många av våra förslag kan genomföras självständigt utan att samtliga förslag genomförs har vi valt att inledningsvis be- skriva de övergripande konsekvenserna om förslagen genomförs i dess helhet. Därefter har vi, för att underlätta läsningen och förstå- elsen av de olika förslagens konsekvenser, valt att behandla konse- kvenserna av de olika delfrågorna och förslagen i olika avsnitt kopplat till vilka aktörer eller intressen som påverkas av respektive förslag. Vi inleder således med att behandla de övergripande och samhällseko- nomiska konsekvenserna av förslagen i avsnitt 12.3. Därefter följer en beskrivning av konsekvenserna av förslagen kopplat till vilka som påverkas av respektive förslag i avsnitt 12.4.1–12.4.9, en sammantagen beräkning av förslagens ekonomiska konsekvenser och ett avsnitt med överväganden kring hur förslagen ska finansieras. Därefter be- handlas vissa konsekvensanalyser särskilt. 12.2Vilka berörs av förslagen? Vår bedömning: De som främst berörs av våra förslag är •Enskilda – såväl vuxna som barn – som 1) kan bli föremål för självständigt förverkande av brottsvinster, 2) misstänks och åtalas för brott där det förekommer egendom som kan bli föremål för en förverkandetalan, eller 3) på andra grunder kan bli föremål för en förverkandetalan, antingen som förverkan- desubjekt eller i egenskap av tredje man, De förslag till förändringar av förverkandelagstiftningen som utred- ningen lägger fram kommer få återverkningar på annan lagstiftning. Ändringar i regelverket kommer således få följdverkningar inom många olika områden i samhället. Nedan listas några av de aktörer som kommer att beröras av förslagen som lämnas i detta betänkande. Hur dessa aktörer kommer att påverkas utvecklar vi särskilt i de av- snitt där respektive förslag behandlas. Utredningens förslag berör personer – såväl vuxna som barn – som kan bli föremål för en talan om förverkande i egenskap av för- verkandesubjekt eller som tredje man. Det är bl.a. fråga om personer som misstänks och åtalas för brott där det förekommer egendom som kan bli föremål för en förverkandetalan, men även personer som utsatts för brott. Eftersom en förverkandetalan även kan riktas mot företag kan även företag beröras av förslagen till en ny förverkande- reglering. Likaså berör förslagen om införandet av rättssäkerhets- garantier och möjligheterna att i såväl mål om förverkande som vid talan om företagsbot att ha rätt till en offentlig försvarare både före- tag och enskilda. Våra förslag kommer att påverka de företag som är parter i mål om företagsbot eller förverkande. Dessa företag kan vara verksamma i samtliga förekommande branscher och kan vara såväl stora som små företag. Förslagen påverkar även förutsättningarna för brotts- offer – såväl enskilda som det allmänna (t.ex. staten) – att få kom- pensation för exempelvis skador de förorsakats genom brott. Förslagen kommer att påverka domstolar, Polismyndig- heten, , , och Justitiekanslern. 12.3Övergripande konsekvenser av förslagen Förslagen syftar till att skapa en modernare och effektivare förver- kandelagstiftning. Regelverket kommer med utredningens förslag att bli tydligare och enklare att tillämpa och förväntas också bli mer rättssäkert. Förverkandeförfarandet ska genom förslagen bli mer effektivt. I det ligger att förfarandet ska bli mer verkningsfullt, dvs. att brotts- vinster förverkas i högre utsträckning än . måste de grundläggande kraven på rättssäkerhet upprätthållas. Processen ska vara förutsebar för parterna och parterna ska kunna få befogade in- vändningar prövade. Att det finns tydliga regler som tar sikte på hur en förverkandeprocess som riktas mot barn ska föras och att regel- verket också syftar till att barn inte ska kunna utnyttjas för krimi- nella syften tillgodoser principen om barnets bästa. Vissa förtydliganden görs också i lagstiftningen om internatio- nellt rättsligt samarbete. Dessa innebär att egendom som förverkats inom riket ska överlämnas till annan stat. Det förslaget, liksom utredningens förslag om att tillämpningsområdet för sakförverkande ska utvidgas samt möjligheterna för tredje man att komma till tals i förverkandeprocessen tillgodoser intresset av att lagstiftningen kan leva upp till EU-rättsliga och övriga internationella åtaganden. Förslagen kan antas leda till en rad positiva konsekvenser. För- slagen om regelförenkling och kodifiering av praxis kommer att in- nebära att det blir enklare att förstå regelverket. Att förverkandeför- farandet blir mer transparent – bl.a. genom att tredjemansskyddet blir tydligt lagfäst – kan också leda till positiva effekter som att sy- stemet uppfattas som mer rättssäkert och förutsebart, vilket i sin tur kan leda till färre överklaganden. En annan konsekvens av att regelverket förenklas är att tillämp- ningen kan förväntas öka. Ett framgångsrikt utnyttjande av möjlig- heterna till förverkande kan förväntas innebära ökade intäkter till staten. Att brottsvinster förverkas i högre utsträckning kan också bidra till att medborgarnas förtroende för myndigheternas brottsbe- kämpande arbete stärks. Brott ska inte löna sig. Utredningen lämnar också förslag som förväntas leda till att rättssäkerheten för de företag som kan bli föremål för en talan om företagsbot stärks. Bedömning: Om våra förslag genomförs kommer de att medföra ökade kostnader för staten. De ökade kostnaderna kommer främst att belasta , Säkerhetspolisen, Åklagarmyndig- heten, , Domstolar, anslaget Rätts- liga biträden m.m. samt vissa förvaltningsmyndigheter. Kost- naderna kan beräknas till sammanlagt . De föreslagna förändringarna kan inte genomföras utan att ekonomiska tillskott tillförs till , Säkerhets- polisen, , , Domstolar, och anslaget Rättsliga biträden m.m. Finansieringen av våra förslag bör ske inom ramen för eventuellt reformutrymme på stadsbudgeten. Vissa förslag väntas leda till att egendom förverkas i högre ut- sträckning och därmed ett ökat förverkanderesultat och större intäkter för staten som följd. Förslagen bedöms totalt sett att få en positiv samhällsekonomisk effekt eftersom den samhällseko- nomiska nyttan av förslagen förväntas överstiga den samhälls- ekonomiska kostnaden. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för- slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner ska utredningen föreslå en finansiering. Vi har lämnat en rad förslag som är av väldigt olika karaktär. En del förslag har till syfte att kodifiera praxis, förtydliga, regelförenkla och modernisera regelverket. Några förslag innebär att nya möjlig- heter att förverka brottsvinster införs. Andra förslag innebär änd- ringar av förfaranderegler eller andra processuella regler. Förslagen förväntas effektivisera och i praktiken öka möjligheterna att för- verka brottsvinster men även annan egendom. Ett modernt regelverk kan bidra till en ökad användning av förverkandesanktionen hos de brottsbekämpande myndigheterna vilket i sin tur kommer att leda till ökade intäkter till staten när det gäller förverkande av brottsvins- ter. En ökad användning av regelverket kan i viss mån öka arbetsin- satserna för de brottsbekämpande myndigheterna och därmed deras kostnader. I avsnitt 12.4.2–12.4.3 redovisas en översikt av vilka förslag som kan förväntas medföra ökade intäkter till staten samt engångsvisa in- förandekostnader och ökade och minskade årliga kostnader för myndigheter. Vi bedömer inte att något av förslagen leder till mins- kade intäkter för staten. Avsnitt 12.4.4–12.4.10 innehåller en redovisning av hur domstolar, , Säkerhetspolisen Åklagarmyndig- heten, , , och övriga förvaltningsmyndigheter förväntas påverkas. gan om förslagens ekonomiska påverkan på anslaget för rättsliga bi- träden m.m. I avsnitt 12.4.12 redovisas en sammantagen bedömning av de ekonomiska konsekvenserna och i avsnitt 12.4.13 redovisas vi vår bedömning om hur förslagen kan finansieras. De övriga konse- kvenser förslagen kan antas medföra i olika hänseenden redovisas därefter i avsnitt 12.5–12.10. 12.4.2Förslag som förväntas medföra ökade intäkter till staten och minskade samhällsekonomiska kostnader Med anledning av våra förslag kan det antas att de brottsbekämpande myndigheternas förverkanderesultat kommer att öka. Dels genom att regelverket förenklas och förtydligas, dels genom att möjlighe- terna att säkra brottsvinster förstärks genom förslaget till nytt gene- rellt tvångsmedel (penningbeslag), dels genom att vi föreslår att den nya förverkandeformen självständigt förverkande av brottsvinster införs. Det är av naturliga skäl svårt att beräkna eller uppskatta det konkreta resultatet eftersom många av förslagen är relativt genom- gripande. Utredningen har därför valt att avstå från att försöka upp- skatta några belopp. Utredningen vill emellertid betona att utfallet av reformen i inte obetydlig utsträckning är beroende av vilka resur- ser som tillförs de brottsutredande myndigheterna för att hantera det självständiga förverkandet. Utredningen bedömer under alla omständigheter att följande för- slag kommer att leda till ett ökat förverkanderesultat. •En ny förverkandeform – självständigt förverkande av brotts- vinster – införs. •Ett nytt 36 kapitel införs i som innebär att regel- verket blir enklare och tydligare. •Möjligheterna till utvidgat förverkande ökas något. •Frågan om förverkande av brottsvinster ska i många fall inte längre vara sekundär i fall där vinsten motsvarar skada för enskild. •Tillämpningsområdet för sakförverkande ska utvidgas. •Möjligheten att underlåta förverkande begränsas genom att det krävs att det skulle vara uppenbart oskäligt. Det är vidare vår bedömning att drivkraften att begå brott i någon mån kan förväntas minska genom våra förslag till ny förverkandelag- stiftning. Brott ska inte löna sig. Genom att minska incitamenten att begå brott kan de samhällsekonomiska kostnaderna för brottslighet minska. Utredningen har valt att avstå från att försöka uppskatta dessa samhällsvinster till något belopp. 12.4.3Förslagen medför vissa införandekostnader för staten Engångsvisa införandekostnader är inte annat än förväntade i sam- band med en övergripande översyn av ett så stort och omfattande regelverk som 36 kap. . Dessa kostnader måste vägas mot de positiva effekterna i form av ett effektivare och mer rättssäkert förverkandeförfarande. Bättre möjligheter att ta brotts- vinster från kriminella har positiva samhällsekonomiska effekter på många områden. Utredningen har bedömt att engångsvisa införandekostnader kommer att uppkomma inom flera områden, nämligen författnings- arbete hos myndigheterna, uppdatering av intern och extern infor- mation och uppdateringar av IT-system. Kostnadsökningarna kom- mer i huvudsak att träffa de brottsbekämpande myndigheterna (, och Ekobrottsmyndig- heten) men i viss mån även domstolar (tingsrätterna, hov- rätterna och ) och . Vad utredningen närmast har att ta ställning till är om eventuella kostnader kan han- teras inom ramen för det löpande förvaltningsarbetet och nuvarande anslagstilldelning eller om myndigheterna behöver tillföras resurser. Författningsarbete samt uppdatering av intern och extern information Utredningens förslag kommer att föranleda de brottsbekämpande myndigheterna att justera sina föreskrifter, samt uppdatera interna och externa webbsidor, handböcker samt styrande dokument där frågor om förverkande berörs. En rimlig konsekvens av förslagen är därför att författningar behöver justeras och att information som nämnts ovan måste ses över och eventuellt kompletteras. Även om de genomgripande förslag som utredningen lämnar kan innebära att myndigheternas författningar kan behöva justeras och kompletteras liksom att webbsidor, handböcker, styrande doku- ment och information behöver ses över måste sådant ar- bete genomföras löpande för att t.ex. ange rätt årtal, anpassas och samt justeras med anledning av andra författningsändringar. Det är därför utredningens bedömning att de brottsbekämpande myndig- heternas arbete med att uppdatera intern och extern information lik- som det författningsarbete som förslagen förväntas ge upphov till bör kunna hanteras inom ramen för det löpande förvaltningsarbetet och nuvarande anslagstilldelning. En del av utredningens förslag innebär ändring av gällande ordning för befintliga förverkandeformer. Andra förslag innebär att nya möj- ligheter att ta brottsvinster från kriminella införs där särskilt försla- get om den nya förverkandesanktionen självständigt förverkande av brottsvinster bör nämnas. Förslagen är i sig inte så komplicerade att de motiverar särskilda utbildningsinsatser. Det bör här särskilt näm- nas att domstolar, och Ekobrotts- myndigheten inom ramen för sin ordinarie verksamhet, kompetensutvecklar den egna personalen så att den på ett rättssäkert och effektivt sätt kan hantera ny lagstiftning. Även utbildning till följd av författningsändringar av relativt genomgripande karaktär hanteras av dessa myndigheter inom befintliga anslagsramar. Utred- ningen anser därför att det behov av utbildning som förslagen med- för kan hanteras inom ramen för de brottsbekämpande myndighe- ternas och domstolarnas nuvarande anslagstilldelning. Trots vad som sagts har utredningen den övergripande bilden att det kan finnas ett behov av att stärka kompetensförsörjningen hos de brottsbekämpande myndigheterna när det gäller förverkande- lagstiftningen. Sådana behov kan inte sägas uppstå till följd av de förslag som utredningen nu lägger fram. I stället får kompetens- höjande insatser ses som en framgångsfaktor för att uppnå en effek- tiv tillämpning av regelverket. Utredningen bedömer att förver- kandelagstiftningens fulla potential inte utnyttjas. Redan med befintlig lagstiftning skulle det med största sannolikhet vara möjligt att åstadkomma ett bättre förverkanderesultat. Förverkandelagstift- ningen skulle följaktligen kunna utnyttjas i en större utsträckning än vad som är fallet givet att den allmänna kompetensen om hur förverkandelagstiftningen fungerar förhöjdes hos de brottsbekäm- pande myndigheterna. En annan väsentlig faktor i sammanhanget är de brottsbekämpande myndigheternas behov av att tillföra ny kom- petens för att bättre möta ambitionen om att brott eller brottslig verksamhet inte ska löna sig. Som framgått av den ovanstående redogörelsen innebär merparten av utredningens förslag att regelverket avseende befintliga förver- kandeformer förtydligas och förbättras. För dessa förverkandefor- mer bedömer utredningen att förslaget till nytt regelverk kräver upp- dateringar eller ändringar i de brottsbekämpande myndigheternas eller domstolarnas IT-system men att kostnaderna för dessa änd- ringar inte är större än att de kan hanteras inom ramen för de brotts- bekämpande myndigheternas och domstolarnas nuvarande anslags- tilldelning. Utredningen har emellertid lämnat två förslag – förslaget om självständigt förverkande av brottsvinster och förslaget om ett nytt generellt tvångsmedel, penningbeslag – som kan innebära behov av justeringar i IT-systemen. När det gäller ovan nämnda förslag kan det särskilt anmärkas att viföreslår att en sådan utredning ska bedrivas i linje med vad som gäller för en förundersökning. Utifrån uppgifter som vi erhållit från kan en finansiell utredning bedrivas i det befint- liga utredningssystemet (DurTvå). I utredningssystemet sker även all beslagshantering. De anpassningar av utredningssystemet som kan krävas med anledning av utredningens förslag är enligt utred- ningen – utifrån de uppgifter vi har erhållit – i sig inte så omfattande att dessa inte kan hanteras inom befintliga anslagsramar. Säkerhetspolisens har i underhandskontakter med utredningen förklarat att eventuella anpassningar av IT-system inte är mer om- fattande än att dessa eventuella merkostnader kan hanteras inom be- Det saknas skäl för utredningen att göra en an- nan bedömning. Beträffande och behov av anpassningar av utredningssystemet med anledning av ut- redningens förslag och de merkostnader sådant arbete kan medföra kan det inledningsvis konstateras använder sig av ärendehanteringssystem. De utveck- lingskostnader som uppstår vid uppdateringar av IT-systemen kom- mer därför att bäras av båda myndigheterna. Utredningen kan uti- från uppgifter som erhållits från konstatera att det är ytterst svårt att uppskatta hur mycket anpassningar IT-syste- men som kommer att kräva. En mycket grov uppskattning ger dock vid handen att förslagen kan medföra utvecklingskostnader för IT- systemen om som får delas lika mellan myn- digheterna. När det gäller de anpassningar av IT-systemen som fordras i för- hållande till Domstolar, har i underhands- kontakter med utredningen förklarat att eventuella anpassningar av IT-systemen inte är mer omfattande än att dessa eventuella merkost- nader kan tas inom befintliga anslagsramar. Det saknas skäl för ut- redningen att göra en annan bedömning. 12.4.4Allmänt om förslag som förväntas medföra ökade årsvisa kostnader för myndigheter Utredningens förslag om att införa en ny förverkandeform innebär att flera myndigheter kommer att åläggas nya arbetsuppgifter. Även andra förslag i utredningen som berörs i följande avsnitt innebär nya arbetsgifter för myndigheter. Införandet av en ny förverkandeform är ett reformarbete för vil- ket kostnaderna inte på ett säkert sätt kan beräknas förrän den för- verkandeformen varit i kraft . Det är fråga om särskilt komplexa orsakssamband som beror av en rad olika faktorer varav flera inte låter sig beräknas. De förslag som utredningen lämnar i övrigt är av relativt genom- gripande karaktär. Inte desto mindre berör dessa författningsförslag i hög utsträckning befintliga förverkandeformer och hur en process om förverkande ska få föras i domstol samt under vilka villkor en sådan utredning får bedrivas hos de brottsbekämpande myndighe- Utredningen bedömer att dessa förslag inte får någon nämn- värd ekonomisk påverkan för myndigheternas vidkommande. Dessa författningsförslag bör följaktligen kunna hanteras inom befintliga anslagsramar, med undantag för det som särskilt anges i följande avsnitt. I vissa fall berörs förslag emellertid uttryckligen där vi be- dömt det som nödvändigt att tydligt ta ställning till om förslagen är kostnadsdrivande även om vår generella slutsats är att eventuella kostnadsökningar som förslagen innebär kan hanteras inom befint- lig och beräknad anslagstilldelning. 12.4.5Förslagen som förväntas medföra ökade årsvisa kostnader för m.m. Självständigt förverkande av brottsvinster Förslaget om att en ny förverkandeform – självständigt förverkande av brottsvinster – införs innebär att en ny ärendetyp kommer att till- föras de brottsbekämpande myndigheterna. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning dessa utredningar kommer att leda till pröv- ningar i domstol och i vilken utsträckning utredningar läggs ner. Vid en grov uppskattning bedömer utredningen, bl.a. utifrån uppskatt- ningar som gjorts av vars skattning tagit sin ut- gångspunkt i uppgifter om vilken egendom (t.ex. bilar, motorcyklar, klockor, kontanter och smycken) som utmätts inom samverkansin- satser som gjort tillsammans med Polisen och , att den nya måltypen kan generera omkring cirka 600 ärenden , för att sedan öka successivt. Av dessa kan ungefär 500 förväntas leda till en domstolsprövning. Med beaktande av den genomsnittliga styckkostnaden för utredningen av bedrägeribrott m.m.bedömer utredningen att förslaget om att införa denna nya för- verkandeform innebär årliga kostnadsökningar, enligt denna ytterst grova uppskattning, med . I någon mån torde arbetet ersätta annat arbete som utförs, men utredningen bedömer inte att denna faktor inte motiverar annat än en lätt juster- ing av det uppskattade beloppet, ned mot . Ökade möjligheter att förverka brottsvinster från unga och personer som handlat under inverkan av en allvarlig psykisk störning Utredningen lämnar också förslag som innebär att möjligheterna att förverka brottsvinster från unga och personer som handlat under in- verkan av en allvarlig psykisk störning stärks i förhållande till förver- kande av brottsvinster och självständigt förverkande av brottsvins- ter. Som vi redan framhållit är ett förslag som det nu aktuella – som innebär att en ny ärendetyp kommer att tillföras brottsbekämpande myndigheter och de allmänna domstolarna – av sådant slag att det inte på ett säkert sätt kan beräknas vilka effekter förslaget får förrän regleringen varit i kraft . Det är fråga om särskilt komplexa orsakssamband som beror av en rad olika faktorer varav flera inte låter sig beräknas. En försiktig uppskattning av den ökade tillströmning av ärenden som förslagen förväntas medföra ger vid handen att ytterligare om- kring 100 ärenden med bäring på det nu aktuella förslaget kan komma att initieras hos varav 80 kan antas leda till en domstolsprövning. Dessa ärenden torde, med hänsyn till att ungas ekonomiska förehavanden allmänt sett är mer begränsade än för vuxna torde styckkostnad för övriga brotts- balksbrott vara mer rättvisande för denna typ av ärenden. En ytterst grov uppskattning leder därför utredningen till slutsatsen att försla- get om att införa utökade möjligheter att förverka brottsvinster från unga och personer som handlat under inverkan av en allvarlig psy- kisk störning innebär årliga kostnadsökningar, enligt denna ytterst grova uppskattning, med . Utredningen lämnar förslag om att ett nytt generellt tvångsmedel – penningbeslag – införs. Att tvångsmedelskatalogen utökas kan i sig inte förväntas leda till ökade kostnader, varken för domstolarna eller de brottsbekämpande myndigheterna. Det kan dock inte uteslutas att den möjlighet som påbjuds den som drabbas av ett penningbeslag att begära en förhandling om saken kan innebära vissa kostnads- ökningar. Dessa kostnadsökningar är emellertid inte större än att de kan hanteras inom befintliga anslagsramar. Möjligheter för målsäganden att få kompensation ur förverkade penningmedel Vi föreslår att en ny bestämmelse införs i 36 kap. som klargör att rätten, om målsäganden i den rättegång där ett förverkan- deyrkande prövas gör anspråk på penningmedel som härrör från brottet, i domen ska uttala sig om den enskilde har sådan rätt till förverkad egendom som krävs för att staten ska betala ut ersätt- ningen. Samma prövning ska göras om brottet avser efterföljande hantering av målsägandens egendom, såsom t.ex. vid penningtvätts- brott.