sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — 1.en allmän plats som kommunen ska vara huvudman för, eller 2.annat än enskilt bebyggande, om markens eller utrymmets använd- ning för det avsedda ändamålet inte kan anses säkerställd ändå. Kommunens rätt enligt första stycket 2 upphör att gälla om kommunen ger bygglov enligt 9 kap. 39 § tredje stycket. Bestämmelser om skyldighet för kommunen att lösa in mark eller annat utrymme finns i 14 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om kommunens rätt att lösa in mark eller annat utrymme som behövs för viss användning enligt en detaljplan. I andra stycket har en följdändring gjorts. Ändringen består i att hänvisningen till 9 kap. PBL har justerats som en följd av regleringen i det nya 9 kap. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.2. Krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser 3 § I den omfattning som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 § ska det som enligt 1 och 2 §§ gäller för en byggnad också gälla för en annan anläggning än en byggnad. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilken utsträckning be- stämmelserna om byggnad i 1 och 2 §§ också gäller för en annan an- läggning än en byggnad. Paragrafen är ändrad på så sätt att punkten 2 har upphävts och punktuppställningen därmed slopats. Punkten 2 innehöll en bestäm- melse om att 1 § också gällde för skyltar och ljusanordningar. Att punkten upphävts är en följd av att skyltar och ljusanordningar, lik- som före införandet av PBL, ska ses som anläggningar och därmed omfattas av definitionen av termen byggnadsverk. När skyltar och ljusanordningar omfattas av uttrycket ”en annan anläggning än en bygg- nad” behövs inte längre specialregler för skyltar och ljusanordningar. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.3. 9 § En obebyggd tomt som ska bebyggas med en byggnad ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Tomten ska ordnas så att 1.naturförutsättningarna så långt möjligt tas till vara, 2.betydande olägenheter för omgivningen eller trafiken inte uppkommer, 3.det finns en lämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt anordningar som medger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på framkomlighet för utryckningsfordon, 4.det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämp- ligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon, 5.personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska kunna komma fram till byggnadsverk och på annat sätt använda tomten, om det med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt inte är orimligt, och 6.risken för olycksfall begränsas. Om tomten ska bebyggas med en byggnad som innehåller en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet, ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering enligt första stycket 4, ska man i första hand ordna friyta. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur tomter som tas i anspråk för bebyggelse ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. omgivningen. Första och andra stycket har ändrats på så sätt att det förtydligats att bestämmelserna avser byggnader. Om en tomt ska bebyggas med en annan anläggning än en byggnad finns bestämmelser i 8 kap. 12 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.23.2. 11 § I fråga om att på en bebyggd tomt vidta sådana ändringar av en bygg- nad som omfattas av krav på lov enligt denna lag eller åtgärder som omfattas av krav på anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § ska 9 § tillämpas i den utsträckning som är skälig med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens särskilda egenskaper. Paragrafen innehåller bestämmelser om att vid så- dan ändring av en byggnad för vilken lov eller anmälan krävs i skälig utsträckning får ställa krav på tomten i de avseenden som anges i 9 §. Utöver en rent språklig ändring har hänvisningen till ”föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §” tagits bort som en följd av att 16 kap. 7 § PBL är upphävd och samtliga bestämmelser om krav på lov nu återfinns i PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.3 och 7.23.2. 13 § En byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt får inte förvanskas. Första stycket ska tillämpas också på 1.en annan anläggning än en byggnad om anläggningen omfattas av krav på bygglov, 2.tomter i de avseenden som omfattas av skyddsbestämmelser i en detalj- plan eller i områdesbestämmelser, 3.allmänna platser, och Paragrafen innehåller bestämmelser om förbud mot förvanskning. Andra stycket 1 har ändrats språkligt och som en följd av att 16 kap. 7 § PBL är upphävd och samtliga bestämmelser om krav på lov nu återfinns i PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.3 och 7.23.2. 18 § Det som gäller i fråga om ändring och flyttning av en byggnad enligt 17 § ska tillämpas också på ändring och flyttning av en annan anläggning än en byggnad om anläggningen omfattas av krav på bygglov. Paragrafen innehåller bestämmelser om att 17 § ska tillämpas också för en annan anläggning än en byggnad. Utöver rent språkligt har paragrafen ändrats som en följd av att 16 kap. 7 § PBL är upphävd och samtliga bestämmelser om krav på lov nu återfinns i PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.3 och 7.23.2. 1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om 1.krav på bygglov, rivningslov och marklov, 3.förutsättningar och villkor för lov och förhandsbesked, 4.handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked. Paragrafen, som är ny, innehåller en översiktlig beskrivning av inne- hållet i bestämmelserna i 9 kap. PBL. En motsvarande bestämmelse fanns i tidigare 9 kap. 1 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.1. 2 § Det krävs bygglov för åtgärder på en byggnad eller annan anläggning en- ligt vad som följer av 4–10, 12–16, 18–20 och 29 §§. Det krävs också bygglov för en åtgärd om kommunen i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, med stöd av äldre bestämmelser, har bestämt om det. Paragrafen är ny och saknar motsvarighet i tidigare 9 kap. PBL. Första stycket innehåller en läsanvisning om vilka bestämmelser i 9 kap. PBL som innehåller krav på bygglov för en åtgärd med byggnad eller med en annan anläggning än en byggnad. Andra stycket reglerar vad som gäller för sådana krav på bygglov som en kommun i en detaljplan eller i områdesbestämmelser har be- stämt med stöd av äldre bestämmelser. Innebörden av bestämmelsen är att sådana krav gäller även fortsatt fram till dess kommunen ändrar detaljplanen eller områdesbestämmelserna. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.4. 3 § Omfattningen av kravet på bygglov är beroende av på vilket byggnads- verk och inom vilket område åtgärden ska vidtas. I ett skyddat eller värdefullt område (18–20 §§) och i ett område nära gräns eller järnväg (15 och 16 §§) är omfattningen av kravet på bygglov mer långt- gående än i övriga områden (4–10 och 12–14 §§). Undantag från krav på bygglov anges i anslutning till krav på lov. Där- utöver finns ett särskilt undantag från krav på bygglov för åtgärder för total- försvaret (29 §). Paragrafen är ny och saknar motsvarighet i tidigare 9 kap. PBL. Liksom 2 § första stycket innehåller denna paragraf information om hur bestämmelserna om krav på bygglov i 9 kap. PBL ska läsas och förstås. Syftet med bestämmelsen är att underlätta tillämpningen av bestämmelserna om krav på bygglov. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.5. Krav på bygglov för nybyggnad av byggnad 4 § Det krävs bygglov för nybyggnad av en byggnad som inte är en komple- mentbyggnad. Trots första stycket krävs det inte bygglov för nybyggnad av 1.en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan, eller 2.en annan byggnad än ett bostadshus om byggnaden a)inte får en större byggnadsarea än , b)inte får en tacknockshöjd som överstiger , och c)ska användas för kollektivtrafiken eller placeras inom en allmän plats som kommunen är markägare till. Paragrafen är ny. Första stycket innehåller huvudregeln att bygglov krävs för ny- byggnad av en byggnad som inte är en komplementbyggnad. Defini- tionen av byggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Kravet på lov omfattar allt från en- och tvåbostadshus till kontors- och industrikomplex. Kravet på lov gäller dock inte för komplementbyggnader, se definition i 1 kap. 4 § PBL och reglering i 9 kap. 5–7 §§ PBL. Andra stycket innehåller två undantag från huvudregeln i första stycket. För det första krävs det inte bygglov för nybyggnad av en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Se definition av termen ekonomibyggnad i 1 kap. 4 § PBL. Detta undan- tag har sin motsvarighet i tidigare 9 kap. 3 § PBL. Även om ekonomi- byggnaden är att se som en komplementbyggnad är den undantagen från krav på bygglov (jfr 9 kap. 7 § andra stycket PBL). Se dock 9 kap. 18 § PBL avseende krav på bygglov om ekonomibyggnaden används för hästhållning inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . För det andra krävs det inte bygglov för nybyggnad av en annan byggnad än ett bostadshus om byggnadens byggnadsarea inte är större än , taknockshöjden inte är högre än och byggnaden ska användas för kollektivtrafiken eller placeras inom en allmän plats som kommunen är markägare till. Detta undantag har delvis sin motsvarighet i tidigare 9 kap. 3 a § första stycket och 3 b § första stycket PBL. Det nya undantaget är dock något vidare än de tidigare då det inte innehåller en begränsning av hur byggna- den får vara placerad på platsen och då det, avseende användning för kollektivtrafiken, inte är begränsat till fristående väderskydd. Sam- tidigt har i undantaget tydliggjorts att det inte omfattar bostadshus. Undantaget kan innefatta exempelvis valstugor, informationsbodar och allmänna toaletter på allmän plats. För byggnad som ska använ- das för kollektivtrafiken krävs inte att byggnaden uppförs på allmän plats utan dessa kan uppföras såväl i område som omfattas av en detaljplan som i ett område som inte gör det och innefatta inte bara fristående väderskydd utan också t.ex. små byggnader för informa- tion och försäljning samt för rast och vila för chaufförer. Undantaget innehåller ingen begränsning i hur många små byggnader som får uppföras på en tomt eller fastighet. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.1. 5 § Det krävs bygglov för nybyggnad av ett komplementbostadshus. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov vid nybyggnad av ett komplementbostadshus. Definitionen av termen komplementbostadshus finns i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.2. 6 § För nybyggnad av en komplementbyggnad i ett område som omfattas av en detaljplan krävs det, utöver det som följer av 5 §, bygglov om komplement- byggnaden 1.får en större byggnadsarea än , 2.får en taknockshöjd som överstiger , eller 3.tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Vid beräkning av sammanlagd byggnadsarea enligt första stycket 3 tillämpas Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov för nybyggnad av komplementbyggnad i ett område som omfattas av en detaljplan. En definition av termen komplementbyggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Av första stycket framgår att kravet på bygglov för komplement- byggnader infaller när komplementbyggnaden har en viss storlek, höjd eller tillsammans med andra komplementbyggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. Av andra stycket framgår att 11 § ska tillämpas vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean. För sådana komplementbyggnader som är komplementbostads- hus finns alltid krav på bygglov, se 9 kap. 5 § PBL och definitionen av termen komplementbostadshus i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.3. 7 § För nybyggnad av en komplementbyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan krävs det, utöver det som följer av 5 §, bygglov om komple- mentbyggnaden 1.får en större byggnadsarea än , 2.får en taknockshöjd som överstiger , eller 3.tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Trots första stycket krävs det inte bygglov för nybyggnad av en komple- mentbyggnad som är en ekonomibyggnad. Vid beräkning av sammanlagd byggnadsarea enligt första stycket 3 tillämpas Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov för nybyggnad av komplementbyggnad i ett område som inte om- fattas av en detaljplan. En definition av termen komplementbyggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Av första stycket framgår att kravet på bygglov för komplement- byggnader infaller när komplementbyggnaden har en viss storlek, höjd eller tillsammans med andra komplementbyggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. Jämfört med lov- plikten för en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan med- ges här både större och högre komplementbyggnader innan lovplik- ten infaller. Av andra stycket framgår att bygglov inte krävs för nybyggnad av en komplementbyggnad som är en ekonomibyggnad. Denna bestäm- melse motsvarar del av tidigare 9 kap. 3 § PBL. Även nybyggnad av en ekonomibyggnad som inte är en komplementbyggnad är undan- tagen från krav på bygglov (jfr 9 kap. 4 kap. andra stycket 1 PBL). Se dock 9 kap. 18 § PBL avseende krav på bygglov om ekonomibygg- naden används för hästhållning inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Av tredje stycket framgår att 11 § ska tillämpas vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean. För sådana komplementbyggnader som är komplementbostads- hus finns alltid krav på bygglov, se 9 kap. 5 § PBL och definitionen av termen komplementbostadshus i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.4. Krav på bygglov för ändring av byggnad 8 § Det krävs bygglov för tillbyggnad av en byggnad som inte är en komple- mentbyggnad om tillbyggnaden 1.får en bruttoarea eller öppenarea eller en kombination av dessa som är större än , eller 2.överstiger byggnadens taknockshöjd. Vid beräkning av arean enligt första stycket 1 ska tillbyggnadens area läggas ihop med andra gjorda tillbyggnader på byggnaden som inte omfattas av krav på bygglov enligt denna lag eller har undantagits från krav på bygglov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Trots första stycket krävs det inte bygglov för tillbyggnad av en ekonomi- byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov för tillbyggnad av en byggnad om tillbyggnaden görs på en byggnad som inte är en komplementbyggnad. En definition av termen till- byggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Av första stycket framgår att kravet på bygglov för sådan tillbygg- nad infaller när tillbyggnaden har en viss storlek eller överstiger byggnadens taknockshöjd. Lovplikten är densamma oavsett på vilken slags byggnad åtgärden utförs, oavsett hur många tillbyggnader som görs och oavsett om åtgärden vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför ett sådant område. Av andra stycket framgår att tillbyggnadens area ska beräknas till- sammans med andra gjorda tillbyggnader på byggnaden om dessa andra tillbyggnader inte omfattas av krav på bygglov enligt denna lag eller har undantagits från krav på bygglov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Detta innebär att sådana tillbyggnader som inte om- fattas av krav på bygglov enligt denna lag eller motsvarande äldre be- stämmelser, men som har uppförts med s.k. frivilligt lov ska räknas in i arean. Eftersom både bruttoarea och öppenarea ska ingå omfattas exempelvis också skärmtak och öppna eller delvis inglasade balkonger. Takkupor kan vara antingen en tillbyggnad eller en fasadändring be- roende på storleken. Av tredje stycket framgår att bygglov inte krävs för tillbyggnad av en ekonomibyggnad. Denna bestämmelse motsvarar del av tidigare 9 kap. 3 § PBL. Se dock 9 kap. 18 § PBL avseende krav på bygglov för tillbyggnad av ekonomibyggnad om ekonomibyggnaden används för hästhållning inom eller i anslutning till sådana områden som av- ses i 3 kap. 9 § andra stycket . Övervägandena finns i avsnitt 7.6.5. 9 § Det krävs bygglov för tillbyggnad av en komplementbyggnad om tillbygg- naden innebär att komplementbyggnaden 1.i ett område som omfattas av en detaljplan får en a) större byggnadsarea än , b) taknockshöjd som överstiger , eller c) tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än , 2.i ett område som inte omfattas av en detaljplan får en a) större byggnadsarea än , b) taknockshöjd som överstiger , eller c) tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Trots första stycket 2 krävs det inte bygglov för tillbyggnad av en komple- mentbyggnad som är en ekonomibyggnad. Vid beräkning av sammanlagd byggnadsarea enligt första stycket 1 c och 2 c tillämpas 11 §. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov vid tillbyggnad av en komplementbyggnad. En definition av termen tillbyggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Gränsen för kravet på bygglov är beroende av om tillbyggnaden utförs i ett område som omfattas av en detaljplan eller i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Kravet på bygglov i ett område som omfattas av en detaljplan framgår av första stycket 1. Av bestämmelsen framgår att kravet på bygglov infaller när komplementbyggnaden får en viss storlek, höjd eller tillsammans med andra komplementbyggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. Kravet på bygglov i ett område som inte omfattas av en detaljplan framgår av första stycket 2. Liksom kravet på bygglov i ett område som omfattas av en detaljplan är kravet på bygglov i ett område som inte omfattas av en detaljplan beroende av om komplementbyggnaden får en viss storlek, höjd eller tillsammans med andra komplement- byggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss stor- lek. Jämfört med lovplikten för en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan medges här både större och högre komplementbygg- nader innan lovplikten infaller. Andra stycket innehåller ett undantag från kravet på bygglov för tillbyggnad av en komplementbyggnad om komplementbyggnaden är en ekonomibyggnad och åtgärden ska vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Denna bestämmelse motsvarar del av tidi- gare 9 kap. 3 § PBL. Se dock 9 kap. 18 § PBL avseende krav på bygg- lov för tillbyggnad av ekonomibyggnad om ekonomibyggnaden an- vänds för hästhållning inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Av tredje stycket framgår att 11 § ska tillämpas vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.6. 10 § Det krävs bygglov för annan ändring av en byggnad än tillbyggnad om ändringen innebär att 1.byggnaden helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kom- mit till stånd, 2.det i byggnaden inreds ytterligare bostad, eller 3.det i ett område som omfattas av en detaljplan görs en fasadändring på en byggnad som inte är ett en- eller tvåbostadshus eller en komplementbyggnad och ändringen sker på en fasad som vetter mot en allmän plats. Trots första stycket 1 krävs det inte bygglov om den ändrade användningen innebär att det i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse inreds en eller flera lokaler med en bruttoarea som sammanlagt inte är större än . Paragrafen, som är ny, innehåller tre bestämmelser om krav på bygg- lov för annan ändring av en byggnad än tillbyggnad. Av första stycket 1 framgår för det första att det finns krav på bygglov om en byggnad helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har an- vänts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd. Detta krav på bygg- lov motsvarar helt det krav som fanns i tidigare 9 kap. 2 § första stycket 3 a PBL. Av första stycket 2 framgår för det andra att det finns krav på bygglov om det i byggnaden inreds ytterligare bostad. Detta krav på bygglov motsvarar det krav på nya bostäder som fanns i tidigare 9 kap. 2 § första stycket 3 b PBL. Detta krav på bygglov gäller gene- rellt oavsett vilken byggnadstyp det är fråga om. Att det i byggnaden inreds ytterligare bostad innebär att faktiska åtgärder vidtas och inte enbart att del av byggnaden får en annan benämning i hyresavtal eller liknande. Av första stycket 3 framgår för det tredje att det finns krav på bygglov om det i ett område som omfattas av en detaljplan görs en fasadändring på en byggnad som inte är ett en- eller tvåbostadshus eller en komplementbyggnad och ändringen sker på en fasad som vetter mot en allmän plats. Termen fasadändring är definierad i 1 kap. 4 § PBL. Detta krav på bygglov är betydligt mer begränsat än det krav på bygglov som fanns i tidigare 9 kap. 2 § första stycket 3 c PBL och gäller exempelvis inte alla byggnadstyper. Vad gäller den när- mare innebörden av vad som avses med uttrycket ”vetter mot allmän plats”, torde vissa tillämpningssvårigheter kunna uppkomma vad gäller t.ex. olika former av s.k. öppet byggnadssätt. Viss vägledning kan dock motsatsvis erhållas i förarbetena till undantaget i tidigare 9 kap. 6 a § PBL för fasadändringar som vetter mot kringbyggd gård. Det handlar alltså om åtgärder som påverkar allmänheten i större utsträck- ning, och således inte endast de som bor i aktuell byggnad eller i intilliggande byggnad. Kravet på bygglov gäller bara för den fasad på byggnaden som vetter mot den allmänna platsen och inte övriga fasader på byggnaden. Det kan nämnas att det är ändringen av fasaden som vetter mot en allmän plats som utlöser lovplikten och som således ska prövas, oavsett om ändringen i och för sig omfattar även övriga fasader, t.ex. vid byte av kulör. Detta ligger i linje med att det inte är helt ovanligt med olika fasader (och tak) på denna typ av byggnader, t.ex. en mot gård och en mer påkostad mot allmän plats. En annan sak är att det i ett sådant lovärende kan inkomma uppgifter som gör byggnads- nämnden uppmärksam på ett behov av tillsynsmässigt ingripande, t.ex. vid byte av fasadmaterial även av de fasader som inte är föremål för lovprövning. Se också det utökade kravet på bygglov för fasadändring enligt 9 kap. 19 § PBL på sådant utpekat särskilt värdefullt byggnadsverk och i ett sådant utpekat särskilt värdefullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL. Se också kravet på bygglov för ljusanordningar –även på byggnader – inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket enligt 9 kap. 18 § PBL. Andra stycket innehåller ett undantag från kravet på bygglov i första stycket 1. Undantaget innebär att en byggnad helt eller delvis får inredas för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har an- passats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd om den ändrade användningen innebär att det i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen be- byggelse inreds en eller flera lokaler med en bruttoarea som samman- lagt inte är större än . Det finns inte någon legaldefinition av termen lokal i den plan- och byggrättsliga regleringen. Viss vägledning finns dock i 12 kap. 1 § jordabalken, av vilken framgår att med termen bostadslägenhet avses lägenhet som har upplåtits för att helt eller till en inte oväsent- lig del användas som bostad. Med termen lokal avses annan lägenhet än bostadslägenhet. I bestämmelsen avses således annan användning av byggnad än för bostad.