sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Av 9 kap. 21 § första stycket, 44 och 46 §§ PBL följer att en ansökan om lov eller förhandsbesked respektive en anmälan om anmälnings- pliktig åtgärd ska vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskriv- ningar och andra uppgifter som behövs för prövningen. 8§ 1–3 PBF framgår att både ansökningar och anmälningar ska inne- hålla uppgifter om fastighetens beteckning, byggherrens person- eller organisationsnummer, namn och adress samt den tidpunkt då byggnads-, rivnings- eller markarbetena är avsedda att påbörjas. Om begär det ska ansökan respektive anmälan dess- utom vara utförda så att de är lämpliga för arkivering (6 kap. 9 § PBF). Bestämmelsen i 9 kap. 21 § första stycket PBL överensstämmer i huvudsak med tidigare reglering i ÄPBL (jfr 8 kap. 19 § andra stycket och 20 § första stycket ÄPBL) och av förarbetena1 framgår att inte bör ställa krav på ritningar och andra hand- lingar i vidare omfattning än vad som verkligen behövs med hänsyn till det som ska byggas. Vidare framgår av samma proposition att ny- byggnadskarta i många fall borde kunna undvaras, t.ex. vid tillbyggnader långt från tomtgräns och vid uppförande av komplementbyggnader.2 Även av praxis framgår att ritningarna behöver vara så tydliga som krävs för att ansökan ska kunna prövas.3 En ansökan om lov ska dessutom innehålla byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga (9 kap. 21 § andra stycket 1 och 46 §; jfr också 10 kap. 9 och 10 §§ PBL). Mer specifikt behöver ansökan innehålla uppgift om den föreslagna kontrollansva- riges person- eller organisationsnummer samt namn och adress. An- sökan ska också innehålla en bedömning av om byggherren tycker att en kontrollansvarig behövs (6 kap. 8 § 4 PBF). Anledningen till att dessa uppgifter ska ingå i ansökan är att be- slut om kontrollansvarig ska framgå redan av beslutet om lov (9 kap. 40 § PBL). Vid små tillbyggnader och andra små ändringar av en- 1985/86:1 s. 84. 1985/86:1 s. 728. 3Se MÖD:s dom i mål nr P 1312-20. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor eller tvåbostadshus (jfr 10 kap. 10 § PBL) krävs det dock i normal- fallet inte någon kontrollansvarig och ansökan behöver då inte heller innehålla någon uppgift om sådan (jfr 7 kap. 5 § PBF). Slutligen ska en ansökan om lov innehålla de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap., om ansökningen avser till- byggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus (9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL). Detta krav har tillkommit för att ge en möjlighet att i denna typ av enklare ärenden fatta beslut om lov och startbesked utan att tekniskt sam- råd först hålls. Detta innebär att sökande behöver bifoga ett förslag till kontrollplan. Av förarbetena framgår att det också kan handla om exempelvis handlingar med uppgifter om bärande stomme, brand- skydd, energihushållning, bullerskydd och fuktsäkerhet. Utifrån hand- lingarna bör därefter kunna göra en bedömning av behovet av att ändå hålla ett tekniskt samråd.4 Särskilda krav på MKB-projekt Enligt förslag i propositionen Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen5 bör en ansökan om lov i vissa fall dessutom innehålla fler uppgifter. Det handlar om ansökningar av bygglovs- pliktiga åtgärder som är s.k. MKB-projekt. Vilka uppgifter en sådan ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla kommer att framgå av PBF enligt ett förslag på nytt bemyndigande i 16 kap. 7 a § PBL. Se mer om propositionen och MKB-direktivet i avsnitt 2.4.9 och 4.5.1. har endast en synpunkt på dagens författnings- reglerade krav på innehåll i en ansökan respektive anmälan framkom- mit. Den synpunkten avser kravet i 9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL 2009/10:170 Del 1 s. 279 och 471. 2020/21:174 s. 40 f. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor att de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap. PBL ska finnas med redan i ansökan om lov för tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. Den kritik som har framförts har handlat om att det inte borde vara obligatoriskt att inkomma med sådana konstruktionshandlingar redan i samband med ansökan om lov. Ofta görs dessa ansökningar av privatpersoner och det är inte ovanligt att ansökan om lov ändras under handläggningstidens gång, exempelvis efter föreläggande från att för- tydliga ansökan i något avseende. Med kravet på att konstruktions- handlingarna ska finnas framme redan i samband med ansökan kan resultatet bli att byggherren blir tvungen att ta fram flera omgångar med konstruktionshandlingar vilket fördyrar processen. Därutöver har det framkommit att det är otillfredsställande att olika kommuner ställer olika krav på handlingar i bygglovsskedet och att det vore önskvärt med mer vägledning från i dessa frågor. Våra överväganden avseende denna bestämmelse framgår av av- snitt 7.19.3. 6.2.2Handläggning vid ofullständig ansökan eller anmälan Om en ansökan eller anmälan är ofullständig, får , med stöd av 9 kap. 22 eller 46 § PBL, förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att ansökan kan komma att avvisas eller att ärendet kan komma att avgöras i befintligt skick om föreläggandet inte följs. Om före- läggandet inte följs, får avvisa ansökan eller avgöra ärendet i befintligt skick. Bestämmelsen om föreläggande vid ofullständig ansökan respek- tive anmälan hänger nära samman med bestämmelserna om beräk- ning av handläggningstid i 9 kap. 27 § PBL. Enligt dessa behöver nämn- den förelägga sökanden att avhjälpa en brist i ansökan eller anmälan från den dag ansökan kom in till nämnden eller från den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ för att tidsfristen för hand- läggningen ska få räknas från den dag då bristen avhjälptes. Om förelägger sökande att avhjälpa bristen först från den dag ansökan kom in till nämnden eller från den Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ räknas tidsfristen för handläggningen i stället från den dag ansökan inkom eller från den senare dag då ytter- ligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hen- nes initiativ. Utredningen kan konstatera att det är vanligt att ansökningar och anmälningar är ofullständiga när de inkommer till byggnadsnämn- den. kan konstateras att ett stort antal kommuner arbetar aktivt med olika åtgärder för att minska andelen ofullständiga ansök- ningar och anmälningar. Det har inte framkommit några synpunkter på de bestämmelser som reglerar detta. Vi fördjupar oss därför inte ytterligare i denna del av regelverket. Våra överväganden avseende denna bestämmelse framgår av avsnitt 7.19.4. 6.3Upplysning om krav på tillstånd av annan myndighet Om finner att en åtgärd som avses med en ansökan också kräver tillstånd av eller anmälan till någon annan myndighet, ska nämnden upplysa sökanden om detta (9 kap. 23 § och 40 § andra stycket samt 10 kap. 24 § 5 PBL). Ytterst är det sökanden som har ansvaret för att nödvändiga till- stånd enligt annan lagstiftning finns för en åtgärd som en ansökan avser. Däremot ingår det alltså i serviceskyldig- het att upplysa sökanden om att det vid sidan av lov eller startbesked kan finnas andra tillstånd som sökanden är tvungen att inhämta i det enskilda fallet (se avsnitt 3.3).6 Bestämmelsen överensstämmer med tidigare bestämmelse i 8 kap. 25 § ÄPBL och av förarbetena framgår att det vore lämpligt om byggnadsnämnderna genom t.ex. (numera ) kan få en förteckning över de lagar och författningar som kan bli aktu- ella. Det framgår också att upplysningarna inte får bli innehållslösa. För att de ska fylla sin funktion behöver ange de författningar som nämnden vid sin granskning av handlingarna fun- nit att sökanden har att beakta. Det är självfallet bra om denna upp- lysning kan ges till sökanden på ett tidigt stadium och alltså redan före beslut i lovärendet.7 6Didon m.fl., (2010:900) En kommentar, , kommen- taren till 9 kap. 23 §. 1985/86:1 s. 738. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Exempel på sådana tillstånd som kan behöva upplysa om är strandskyddsdispens, tillstånd av eller anmälan till miljö- verksamheter samt tillstånd från väghållningsmyn- digheten för utfart från en fastighet till allmän väg. På finns en längre lista med upplysning om olika krav på tillstånd, dispenser och anmälningar.8 Det har inte framkommit några synpunkter på de bestämmelser som reglerar detta. Vi fördjupar oss därför inte ytterligare i denna del av regelverket. Våra överväganden avseende denna bestämmelse framgår av avsnitt 7.19.5. 6.4Samordnad handläggning mellan och miljönämnden Om en ansökan avser en åtgärd som måste anmälas till kommunen enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § miljö- balken, ska underrätta miljönämnden om sitt ärende. och miljönämnden ska samordna handlägg- ningen av ärendena så att berörda myndigheter, organisationer och enskilda parter ges tillfälle att i ett sammanhang yttra sig i båda ären- dena, och beslut i båda ärendena meddelas i ett sammanhang. Om det finns särskilda skäl, får nämnderna besluta att någon samordning inte ska ske. Innan de fattar ett sådant beslut ska de ge varandra och de berörda parterna tillfälle att yttra sig (9 kap. 24 § PBL). Den samordnande regleringen ska tillämpas inte bara vid en bygg- lovsprövning utan även vid en ansökan om förhandsbesked för en åtgärd som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § . Av förarbetena framgår att den fråga som övervägdes särskilt var frågan hur samordningen med miljöbalksprövningen ska gå till i de fall då en ansökan om förhandsbesked enligt PBL föregår den slut- liga bygglovsprövningen.9 Eftersom ett förhandsbesked är bindande för den kommande bygglovs- prövningen talar det mesta för att miljöbalksprövningen bör komma in redan i det skedet. är syftet med förhandsbeskedet att det ska gå att få ett tidigt besked utan att allt underlag behöver tas fram. 8www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/handlaggning/beslut-om-lov/ upplysningar-i-lov/lista-over-tillstand-dispenser-och-anmalan/, hämtad . 2009/10:170 Del 1 s. 283 ff. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor ligen kan ett förhandsbesked villkoras men det är knappast lämpligt att ett positivt förhandsbesked, när det gäller en så avgörande fråga som miljöbalksbedömningen, kan villkoras med att tillståndet förutsätter att en senare miljöprövning leder till att anläggningen kan godtas. Frågan är därför hur långt den miljöbalksprövning behöver gå som ska samordnas med prövningen av frågan om förhandsbesked enligt . Som har berörts är det inte ovanligt att bedöm- ningar i miljöskyddsfrågor sker successivt, på så sätt att man utnyttjar redan vunna erfarenheter för att fastställa mera långsik- tiga föreskrifter om skyddsåtgärder m.m. Den viktiga frågan är då när och på vilket underlag man kan göra den avgörande bedömningen att en anläggning över huvud taget kan tillåtas från miljöskyddssynpunkt på av- sedd plats. I anmälningsärenden, som ju generellt sett ska vara av mindre allvarlig art från miljösynpunkt, sker detta avgörande inte genom ett ut- tryckligt godtagande av anläggningen utan indirekt genom att den miljö- ansvariga nämnden inte beslutar om förbud eller om att tillstånd måste sökas. Den lämpliga ordningen tycks därför vara att prövningen av en anmälan enligt 9 kap. samordnas redan med prövningen av en ansökan om förhandsbesked men att det ska kunna vara möjligt att på det stadiet begränsa miljöprövningen till frågan om det krävs förbud eller tillståndsprövning. Frågan om försiktighetsmått skulle därmed kunna skjutas , t.ex. då bygglov ges. I och för sig är det naturligtvis en nackdel att frågor som kan vara av stor praktisk betydelse inte närmare prövas då det avgörande tillståndet ges. Det innebär att sökan- den på ett senare stadium kan drabbas av kostnadskrävande åtgärder som sökanden inte har räknat med. Det har dock varit sökandens eget val att först begära förhandsbesked. Nackdelarna följer av möjligheten som sådan till den uppdelade prövning som förhandsbeskedet innebär. Dessa nackdelar får vägas mot de praktiska fördelar som det i många fall kan medföra att kunna projektera vidare med säkerheten att anläggningen ändå på något sätt får utföras. För sakägare innebär uppdelningen att de inte i ett sammanhang får den prövning av samtliga omständigheter som kan underlätta för dem att bevaka sina intressen. Jämfört med nuvarande ordning innebär det ändå en förbättring att en miljöskyddsbedömning över huvud taget sker innan ett för den fortsatta prövningen enligt bindande tillstånd lämnas. Övervägandena rör i första hand samordningen mellan prövningen enligt och den prövning av miljöfarlig verksamhet som sker med stöd av bestäm- melserna i 9 kap. 6 § . Också när det gäller annan prövning med stöd av 9 kap. avseende inrättande eller ändring av av- loppsanordningar, värmepumpsanordningar, grundvattentäkter m.m. bör en samordning ske när en sådan prövning aktualiseras i anslutning till en lovprövning enligt . Ett bygglov för ett bostads- hus kan således förutsätta att också en avloppsanordning eller annan an- läggning inrättas efter särskild prövning enligt bestämmelser. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Utredningen kan konstatera att bestämmelsen om samordning i 9 kap. 24 § PBL inte synes tillämpas i någon större utsträckning. Önskemål om upphävande av bestämmelsen har också framkommit under utredningsarbetet. Den samordning som är lämplig uppges ändå äga rum som en följd av att frågorna hanteras av samma nämnd i kommunen eller att samarbetet mellan nämnderna är gott. Frågan är helt enkelt om bestämmelsen behövs och vilken funktion den då ska fylla. Se mer om samordning av ärenden i avsnitt 6.6.2. Våra över- väganden avseende denna bestämmelse framgår av avsnitt 7.19.6. När en ansökan om lov eller förhandsbesked har kommit in till bygg- nadsnämnden ska under vissa förutsättningar underrätta andra än sökanden om ansökan. Bestämmelserna om detta framgår av 9 kap. 25 och 26 §§ PBL. I detta avsnitt beskrivs närmare när är skyldig att underrätta om en ansökan, vilka ska underrätta, hur underrättelsen ska ske och vad som händer vid en utebliven underrättelse. Slutligen redo- görs för vad som gäller i fråga om underrättelse när fråga är om en anmälan om anmälningspliktig åtgärd. 6.5.1När är skyldig att underrätta? Av 9 kap. 25 § PBL framgår att ska underrätta om och ge tillfälle att yttra sig över en ansökan om lov i två olika situationer. För det första i det fall den ansökta åtgärden innebär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser. För det andra i det fall åtgärden ska utföras i ett område som inte omfattas av en detaljplan, åtgärden inte är reglerad i områdesbestämmelser och åtgärden inte är en sådan åtgärd som avses 9 kap. 31 a § 1 PBL (dvs. åtgärden utförs i ett område som inte omfattas av en detaljplan och endast innebär att ett en- eller tvåbostadshus kompletteras med en komplementbyggnad eller en liten tillbyggnad, eller att en byggnad ändras genom att byggnaden byter färg, fasadbeklädnad, taktäck- ningsmaterial). Se mer om avvikelse från detaljplan eller områdes- bestämmelser i avsnitt 5.2. Kravet på underrättelse gäller dock inte om det är uppenbart att lov inte kan ges. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Kravet på underrättelse har haft en liknande utformning sedan ÄPBL:s tillkomst (8 kap. 22 § ÄPBL). Att kravet på underrättelse i det första fallet endast gäller när en ansökan innebär en avvikelse mot detaljplan eller områdesbestäm- melser motiverades i förarbetena till ÄPBL med att även om sak- ägarna i princip ska underrättas om och få tillfälle att yttra sig över alla ansökningar om lov fick inte handläggningen av ärenden om lov bli alltför tungrodd och resurskrävande. I de fall då en åtgärd stäm- mer överens med detaljplan eller områdesbestämmelser ansågs sak- ägarna och andra intressenter ha haft tillfälle att tillvarata sina intres- sen vid planens eller bestämmelsernas tillkomst varför underrättelse bedömdes kunna undvaras.10 Då en detaljplan ofta uttömmande reglerar den tillåtna mark- användningen är de frågor som har att pröva, vid en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan som inte strider mot planen, väsentligt färre än vad som annars är fallet, då merparten av de frågor som berör andra intressen, bl.a. grannarnas intressen, redan är prövade genom detaljplanen. Att grannarna måste vara be- redda på att tåla varje åtgärd som är förenlig med detaljplanen har också uttryckts som motivet till att någon underrättelseskyldighet inte föreligger vid en ansökan som är förenlig med detaljplanen.11 Av naturliga skäl kan emellertid grannar m.fl. inte förutsättas tåla åt- gärder som avviker från detaljplanen varför en sådan åtgärd medför ett krav på att de ska underrättas om ansökan och ges tillfälle att yttra sig över den. Jämför även den begränsning av rätten att klaga som gäller för frågor som redan är avgjorda genom en detaljplan, områdes- bestämmelser eller ett förhandsbesked (13 kap. 2 § första stycket 8 PBL) och beskrivningen av denna begränsning i avsnitt 6.11.6. I fråga om åtgärder i ett område som omfattas av områdesbestäm- melser gäller kravet på underrättelse såväl om åtgärden avviker från bestämmelserna som om den över huvud taget inte är reglerad. Bero- ende på åtgärd kan prövningen i ett område som omfattas av områdes- bestämmelser motsvara en ansökan om lov helt utanför detaljplan och områdesbestämmelser. Detta då omfattningen av regleringen i om- rådesbestämmelser, till skillnad från i en detaljplan, kan vara mycket begränsad och det kan vara flera frågor som inte har reglerats. Det kan uttryckas som att grannar m.fl. genom att granska områdes- 1985/86:1 s. 732. 2014/15:122 s. 56 f. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor bestämmelserna endast kan förutse beslut om sådana åtgärder som faktiskt är reglerade i områdesbestämmelserna. Detta har motiverat att det föreligger en skyldighet för nämnden att underrätta grannar m.fl. när åtgärden i sig inte regleras av områdesbestämmelserna.12 Att någon underrättelseskyldighet inte heller föreligger vid kom- pletteringsåtgärder och förändringar av en yttre utseende i ett område som inte omfattas av en detaljplan (9 kap. 31 a § 1 PBL) har motiverats med att sådana åtgärder normalt har så begränsad om- givningspåverkan att grannar och andra sakägare inte berörs.13 För åtgärder i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmelser gäller i princip alltid underrättelseskyldigheten. Det enda undantaget från skyldigheten är generellt och innebär att underrättelse, oavsett situation, inte behöver ske om det är uppen- bart att lov inte kan ges. Undantaget tillkom i samband med att PBL ersatte ÄPBL. Av förarbetena14 framgår att ändringen, jämfört med ÄPBL, endast var språklig. Motsvarande bestämmelse i ÄPBL (8 kap. 22 §) var dock inte utformad som ett undantag. I stället föreskrevs generellt att underrättelseskyldigheten endast gällde ”innan lov läm- nas”. Oavsett utformning får dock innebörden av båda bestämmel- serna anses vara att krav på kommunicering inte finns om lov inte ska ges. Kravet på att det ska vara uppenbart att lov inte kan ges torde dock innebära att i många av de fall där ett beslut att neka ett lov överklagas och överinstansen inte delar skäl till avslag bör ansökan redan vara kommunicerad varför återförvisning och ytterligare tidsutdräkt inte nödvändigtvis blir aktuellt. Bestämmelsen i 9 kap. 25 § PBL tillämpas i stället för bestämmel- sen om kommunicering i 25 § förvaltningslagen då förvaltningslagen är subsidiär i förhållande till annan lagstiftning, dvs. att förvaltnings- lagen inte gäller om en annan lag eller förordning innehåller någon avvikande bestämmelse (4 § FL).15 Bestämmelsen i 9 kap. 25 § PBL kan därmed sägas uttömmande reglera kravet på att underrätta andra intressenter än sökanden och fastighetsägaren. Att 9 kap. 25 § PBL ställer krav på att en ansökan ska kommuniceras i de två ovan nämnda situationerna bör emellertid inte innebära att skulle vara förhindrad från att, inom ramen för sin utredningsskyldighet som förvaltningsmyndighet (jfr 23 § FL) 2014/15:122 s. 56 f. 1985/86:1 s. 732. 2009/10:170 Del 1 s. 472. 2009/10:170 Del 1 s. 279 f., även prop. 1985/86:1 s. 730 f. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor vid behov och beroende på ansökt åtgärd, höra grannar och andra intressenter även vid prövningen av en ansökan om lov som inte strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Flera utredningar har sett över bestämmelserna i 9 kap. 25 § PBL. I första hand har det då handlat om frågan om vilka som ska vara adressater för underrättelse. Det har dock också framkommit synpunkter på att de situationer i vilka underrättelse- skyldighet råder är onödigt långtgående och att olika begränsningar bör kunna göras, bl.a. vid sekretess enligt offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) på motsvarande sätt som i 25 § tredje stycket förvaltningslagen. Våra överväganden avseende denna bestämmelse framgår av avsnitt 7.19.7. Underrättelse vid ändrad ansökan Författningstexten innehåller inte någon reglering om förfarande när en ansökan ändras efter det att den har getts in till byggnads- nämnden. Det är således i dessa situationer oklart huruvida byggnads- nämnden då behöver underrätta om ansökan på nytt enligt 9 kap. 25 § PBL eller om det vid denna situation i stället är de allmänna bestämmelserna i 25 § förvaltningslagen som gäller för underrättelse om ändringen. I praxis har det faktum att ändringssituationen inte är författ- ningsreglerad i PBL resulterat i tolkningen att berörda behöver höras på nytt om ansökan ändras på ett sätt som är av betydelse för deras inställning.16 Vidare har bedömts att den överprövande instansen inte kan pröva en talan där sökande efter överklagandet önskar ändra den åtgärd som avses i lovansökan. Den överprövande instansen be- höver i stället utgå ifrån sökandens önskemål så som det såg ut i den ansökan som låg till grund för det överklagade beslutet.17 På samma sätt framgår av praxis att det faktum att ändringssitua- tionen är oreglerad innebär att det normalt krävs ett nytt beslut om bygglov om det under den byggprocessen som följer efter det att lov- beslutet getts uppstår sådana behov av ändringar och anpassningar av byggnationen som påverkar de uppgifter som har redovisats i bygg- lovshandlingarna (se avsnitt 6.7). RÅ 2009 not. 14 och MÖD:s dom i mål nr P 2603-17. 17Jfr MÖD:s dom i mål nr P 10330-14. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor har flera kommuner vittnat om den proble- matik som avsaknaden av en reglering av ändringssituationen medför ihop med övriga handläggningsbestämmelser. Sammantaget blir vår bild att nuvarande regelverk i denna fråga leder till en splittrad och ofta onödigt byråkratisk hantering av ändringar och en handläggnings- process som inte ligger i linje med ambitionen att göra lovprocessen smidigare. Nuvarande tolkning motverkar också möjlighet att fullgöra sitt utredningsansvar, i vilket innefattas att bi- stå den sökande med t.ex. förslag på alternativ placering och utform- ning etc. Se våra överväganden i denna fråga i avsnitt 7.19.12. 6.5.2Vilka ska underrättas om och ges tillfälle att yttra sig över en lovansökan? Enligt lagtextens ordalydelse ska en underrättelse om en ansökan ske till dem som avses i 5 kap. 11 § första stycket 2 och 3 PBL.