sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2017). Visa vägen i vården. Ledarskap för stärkt utvecklingskraft. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018). Från mottagare till medskapare. Ett kunskapsunderlag för en mer personcentrerad hälso- och sjukvård. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018). Implementering i vården och omsorgen. En kunskapsöversikt om beslutsnivåer och professionsperspektiv. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2019). Åt samma håll. Nationella insatser för stärkt ledarskap inom hälso- och sjukvården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020). Innovation efter funktion. Välfärdsteknikens effekter ur fyra perspektiv. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2021). Läget för ledarna för ledarskapsutveckling i vård och omsorg, välfärdscenter (2017). En bättre plats att åldras på. Arbete för åldersvänliga städer i . , M, . G (2019). Hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning – en scenarioanalys fram emot 2040. Analysgruppen för arbetet (2018). (2003). Hur många direkt underställda kan en chef ha? Om kontrollspann i vård och omsorg. (2006). Påverkar chefens personalansvar kvaliteten i vården och omsorgen? (2012). Vägledning om kunskapsområden för specialiserade arbetsuppgifter inom äldreomsorgen. (2016). Nationell ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. (2017). En nationell strategi för demenssjukdom. Underlag och förslag till plan för prioriterade insatser till (2017). För god vård och omsorg. (2017). Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. (2019). En gemensam omvärldsanalys från myndigheterna i för styrning med kunskap. (2019). Stärkt samverkan för att möta hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjningsbehov. (2019). Följa upp insatser som beviljats genom förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. (2019). Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. (2020). Anhöriga som vårdar eller stödjer närstående äldre personer. Underlag till en nationell strategi. (2020). Bedömning av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård. Nationella planeringsstödet 2020. (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2020. Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. (2020), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård (2020). Vård och omsorg om äldre. (2020). Öppna jämförelser 2020. (2021). Arbetskläder inom omsorgen En kartläggning av hur arbetskläder tillhandahålls, hanteras och finansieras. (2021). Nationella planeringsstödet (NPS). Bedömning av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård. (2021). Nationella vårdkompetensrådet: Årlig redovisning och förslag på hur rådet kan omfatta fler professioner och kompetenser. (2021). kompetensmål för undersköterskor. (2021). Statistik om socialtjänstinsatser till äldre och personer med funktionsnedsättning efter regiform 2020. ((2021). Vård och omsorg för äldre. Statskontoret (2014). Om offentlig sektor. Statlig styrning i otraditionella former? Företagshälsor (2019). Arbetsmiljö, hälsa och organisation –hur hänger det ihop och varför? Kommuner och Regioner (2012). Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. Kommuner och Regioner (2015). Om fler jobbar mer. Heltidsfrågan i välfärden. Kommuner och Regioner (2017). Regionala samverkans- och stödstrukturer – Kunskapsutveckling inom . Kommuner och Regioner (2018). Använd kompetensen rätt. Kommuner och Regioner (2018). viktigaste jobb finns i välfärden. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? Kommuner och Regioner (2019). Vård och omsorg i hemmet – svårigheter och framgångsfaktorer. Kommuner och Regioner (2020). Fakta om äldreomsorgen i ljuset av coronapandemin. Kommuner och Regioner (2020). Möt välfärdens kompetensutmaning – rekryteringsrapport . Kommuner och Regioner (2020). Personalen i välfärden. Kommuner och Regioner (2020). Kommuner och Regioner (2021). Szebehely, M, Strantz, A, Strandell, R (2017). Vem ska arbeta i framtidens äldreomsorg? Szebehely, M (2020). Internationella erfarenheter av covid-19 i äldreboenden. Underlagsrapport till SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. Vision (2013). Om bara chefen var bättre. –lika enkelt som ledarskap? , P (2018). värdegrunder – etik i förarbeten och lagar om fattigvård. (2020). Förslag till åtgärder inom vissa av verksamheter vid smittspridning av covid-19. Återrapportering av regeringsuppdrag, Branschråd Äldreomsorg och samordning av Äldreomsorgslyftet. med/arbetsmarknad-och-social-valfard/social-valfard/aldre/ aktuellt-arbete-och-profilomraden/branschrad-aldreomsorg- och-aldreomsorgslyftet.html – hämtad . Individens behov i centrum, IBIC. och-perspektiv/individens-behov-i-centrum-ibic/ – hämtad . /om- /organisation/rad-och-namnder/nationella- vardkompetensradet/ – hämtad . Arbetsmiljö inom vård och omsorg. /bransch/vard-och-omsorg/ – hämtad . Regeringen (2016). Vision e-hälsa 2025. /informationsmaterial/2016/04/vision- e-halsa-2025/ – hämtad . Regeringen (2018). Nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom. /informationsmaterial/2018/05/nationell- strategi-for-omsorg-om-personer-med-demenssjukdom/ Regeringen (2019). Nationell strategi för life science. Regeringen och Kommuner och Regioner (2020). Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus. Hemtjänstersättningar 2019. tivt/%C3%A4nkandet/Underlagsmaterial/SKR/Presentation %20om%20hemtjanstersattningar%202019.pdf%20.pdf ipande%20dokument%20webben/HR/%C3%A4rstege %20Fysioterapeut%202.0.pdf – hämtad . SBU, social utvärdering. Kunskapsläget för bedömning och insatser inom äldreomsorgen. /sv/publikationer/sbu-kartlagger/ kunskapslaget-for-bedomning-och-insatser-inom-aldre omsorgen2/?pub=43231 – hämtad . SBU, social utvärdering. /sv/publikationer/sbus-upplysningstjanst/vardnara- service/ – hämtad . SBU, social utvärdering. Vårdteam är avgörande för de sköra. /sv/ publikationer/nya-vetenskap-och-praxis/vardteam-ar- avgorande-for-de-skora-/ – hämtad . SCB (2019). Arbetskraftsundersökningen (). 30 vanligaste yrkena. /hitta-statistik/statistik- efter-amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och- arbetstider/yrkesregistret-med-yrkesstatistik/pong/tabell-och- diagram/30-vanligaste-yrkena/ – hämtad . Förändringar av vård- och omsorgsprogrammet. /undervisning/gymnasieskolan/aktuella- forandringar-pa-gymnasial-niva/forandringar-pa-gymnasial- niva/forandringar-av-vard--och-omsorgsprogrammet /skolutveckling/kurser-och- utbildningar/rektorsprogrammet---befattningsutbildning-for- skolledare#h-Darforskadudelta/ – hämtad . Yrkespaket vård och omsorg. /undervisning/vuxenutbildningen/komvux- gymnasial/laroplan-for-vux-och-amnesplaner-for-komvux- gymnasial/nationella-yrkespaket-for-komvux/yrkespaket-vard- och-omsorg – hämtad . Socialfondens temaplattform för hållbart arbetsliv. (2020). Statistik om insatser i hälso- och sjukvård 2019. (2021). Statistik om socialtjänstinsatser till äldre. Strantz, A (2018). Att arbeta på äldreboende: en jämförelse mellan stad, tätort och landsbygd, i H och M Szebehely (red) Äldreomsorger i , , 2018. / – hämtad . Kommuner och Regioner. Åtgärder för friskare arbetsplatser i kommuner och landsting. 8826673/Avsiktsf%C3%B6rklaring-atgarder-for-friskare-arbets platser-i-kommuner-och-landsting.pdf – hämtad . Kommuner och Regioner. rsorjning/aldreomsorg/kompetenslyftaldreomsorgen.33177.html Kommuner och Regioner. Ersättningssystem, hemtjänst 2019. driftformervalfrihet/valfrihetssystemochersattningsmodeller/ socialomsorg/ersattningssystem/ersattningssystem hemtjanst2019.31355.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Kompetenslyft, äldreomsorgen. kompetensforsorjning/aldreomsorg/ kompetenslyftaldreomsorgen.46592.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Köp av verksamhet. verksamhet.35817.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Möt välfärdens kompetensutmaning – rekryteringsrapport . tioner/motvalfardenskompetensutmaningrekryteringsrapport20 20.35352.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Nationell kunskapsstyrning, socialtjänst. kunskapsstyrningsocialtjanst.622.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Partnerskapet – stöd för kunskapsstyrning inom . Kommuner och Regioner. Strategi för äldreomsorgen. strategiforaldreomsorgen.34144.html – hämtad . Kommuner och Regioner. Valfrihetssystem i kommuner, beslutsläget . valfrihetssystemochersattningsmodeller/socialomsorg/ valfrihetssystemikommunerbeslutslaget2020.33705.html Kommuner och Regioner. Vision e-hälsa 2025. Kommuner och Regioner. Yrkesresan – satsning på kompetensutveckling. kunskapsstyrningsocialtjanst/yrkesresan.32120.html – hämtad . Kommuner och Regioner och . , A, , M (2014). Tid att leda: En kunskapsöversikt om hur chefskap påverkar äldreomsorgens kvalitet. / – hämtad . Vård- och omsorgscollege. Öppna jämförelser – hemtjänst och särskilt boende. /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/aldreomsorg/hemtjanst-och-sarskilt- boende/ – hämtad . Nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre En förutsättning för att äldre ska få en vård och omsorg av god kvalitet är tillgången på personal med rätt kompetens. Den demo- grafiska utvecklingen i kombination med stora pensionsavgångar inne- bär utmaningar i detta avseende. Att säkerställa kompetensförsörj- ningen är framför allt ett ansvar för huvudmännen. Regeringen bedömer dock att det till följd av de rådande omständigheterna finns behov av nationellt stöd. Regeringen tillsätter därför en särskild ut- redare, som ska fungera som nationell samordnare, i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Samordnaren ska tillsammans med kommuner ini- tiera förändringsarbete som främjar en god arbetsmiljö och som tar tillvara teknikens möjligheter i syfte att underlätta för personalen och ge ökad kvalitet för patienter och brukare. –utifrån sina noga avvägda analyser, stödja och initiera förändrings- arbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera per- sonal, såväl män som kvinnor, och –till kommuner föreslå och förmedla goda exempel på välfärdstek- niska lösningar som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva och som bör prioriteras i syfte att avlasta personalen och effektivisera verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Utgångspunkter som påverkar en hållbar kompetensförsörjning Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Man ska kunna åldras i trygghet med bibehållet obe- roende , och den vård och omsorg som erbjuds ska vara jämställd och jämlik, oavsett var i landet man bor. God beman- ning och en effektiv organisering av arbetet leder till trygghet och säkerhet för den äldre. En allt större andel äldre i befolkningen i kombination med stora pensionsavgångar innebär stora utmaningar för kompetensförsörj- ningen av vård- och omsorgspersonal i den kommunalt finansierade vården och omsorgen. För att klara den framtida kompetensförsörj- ningen behöver verksamheterna rekrytera nya medarbetare samt investera i personalens kompetens för att skapa förutsättningar för att vilja stanna kvar i yrket. Det kan t.ex. handla om att använda per- sonalens befintliga kompetens mer effektivt, skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö, ge stöd och utbildning i kunskapsbaserade metoder och arbetssätt, erbjuda karriärmöjligheter i yrket och använda tekniken på ett effektivt sätt som gynnar personalens arbetssituation. I betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) framkommer att utgjorde undersköterskor , vårdbiträden och vårdare och sjuksköterskor av all vård- och omsorgspersonal i verksamhet. av undersköterskorna och skötarna anställda i vård och omsorg är kvinnor. Det är således relativt få män i dessa yrkesgrupper vilket innebär att rekryteringsbasen skulle vidgas om ett större antal män sökte sig till yrket. Enligt Statistiska central- byrån (SCB) väntas efterfrågan på vård- och omsorgsutbildad per- sonal öka ytterligare . har andelen arbetsgivare som rapporterar brist på nyutexaminerade indi- vider med gymnasial vård- och omsorgsutbildning ökat. uppgav sex av tio arbetsgivare att de hade svårt att rekrytera nyut- examinerade med nämnda utbildning. SCB bedömer att det sam- mantaget finns risk för stor brist på vård- och omsorgsutbildade . Kommuner och Landsting (SKL) uppskattar i rapporten jobb finns i välfärden – rekryteringsrapport att välfärden kommer att behöva öka antalet anställda med knappt 200 000 personer , om inga förändringar sker. Därtill har SKL utarbetat nio rekryteringsstrategier för att möta utmaningarna och bedömer att rekryteringsbehovet (behoven av välfärd plus pen- sioneringarna bland anställda i välfärden) kan minska med 180 000 per- soner med hjälp av tre olika strategier. Dessa handlar om att få fler personer att utöka sin arbetstid, förlänga tiden en person befinner sig i arbetslivet samt om att utnyttja tekniken bättre. Olika typer av välfärdsteknik kan öka tryggheten och stärka själv- ständigheten hos äldre som är i behov av samhällets stöd. Använd- ningen av välfärdsteknik har ökat i landet, men från låga nivåer. konstaterade i sin årliga rapport och välfärds- teknik i kommunerna 2019 – uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna (2019) att utvecklingen är ojämn och att de flesta kommuner genomför test- och pilotprojekt med välfärdsteknik. Av rapporten framgår också att utvecklingen av e-tjänster i är fortsatt långsam. Allt fler kommuner in- för välfärdsteknik, men i de allra flesta fall handlar det om pilotpro- jekt. Den teknik som flest kommuner arbetar med är trygghets- kameror, GPS-larm, vårdplanering med video, elektroniska lås, passiva larm/sensorer och medicinpåminnare. Konstaterade brister i arbetsmiljön –2017 hade, enligt , av de anmälda arbetsskadorna inom äldreomsorgen organisatoriska och sociala orsaker. Myndigheten anser att stress på grund av för hög arbetsbelastning, ohälsosamma arbetstider eller olika slags kränkande särbehandling kan öka risken för att medarbetare genomför arbets- uppgifter på ett riskfyllt sätt med påföljden att de skadar sig allvarligt. Regeringen gav 2016 i uppdrag att genomföra en nationell tillsyn av äldreomsorgen. av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen (A 2016/00159/ARM) konstaterar myndigheten att det finns ett stort behov av att förbättra det förebyggande arbetsmiljöarbetet inom äldreomsorgen. I rappor- ten framkommer att det inom såväl hemtjänst som särskilda boende- former finns en hög sjukfrånvaro bland personalen till följd av olyckor och arbetsrelaterade sjukdomar. Det beror bl.a. på stor arbetsmängd och arbetsbelastning, intressekonflikter, fallolyckor samt hot och våld. tillsyn fortsätter och in- kluderar även privata anordnare. Enligt Försäkringskas- sans rapport på svensk arbetsmarknad (2018) är sjuk- frånvaron högst inom vård, omsorg och sociala tjänster som också sysselsätter många kvinnor. redovisning stämmer med tidigare iakttagelser av t.ex. andra myndigheter och fackliga organisationer om förekom- sten av sämre arbetsmiljö i kvinnodominerade branscher. För att öka kunskapen om bakgrunderna till detta utlyste forskningsrådet Forte forskningsmedel för projekt som handlade om just arbets- miljön i kvinnodominerade sektorer. Bland de tio utvalda projekten finns ett projekt som innebär att man ska titta närmare på hur arbets- förhållandena inom kan förbättras. Slutredovisning ska ske . Uppdraget att främja en god arbetsmiljö Kompetensförsörjningen är ett ansvar som främst ska hanteras och beslutas på nivå. Regeringen bedömer dock att den rådande situationen med fler äldre och med stora pensionsavgångar inom vård- och omsorgsyrken är en utmaning som kräver nationellt stöd. En viktig aspekt är att tillsättandet av den nationella samordnaren avser att stödja huvudmännen i deras situation, inte att överta an- svaret. Den nationella samordnaren får i uppdrag att bl.a. stärka ledarskapet och stimulera nya kunskapsbaserade arbetssätt som är ändamålsenliga för såväl brukare och patienter som personal, bidra till forum för erfarenhetsutbyte mellan kommuner för en god arbets- miljö samt tillvarata teknikens möjligheter. För att samordnarens uppdrag ska leda till varaktiga förändringar är det av stor vikt att beakta hur förändringsarbetet i verksamheterna kan genomföras och tillämpas. Arbetsgivarnas förmåga att rekrytera och behålla personer med rätt kompetens liksom att organisera verksamheten effektivt är avgö- rande för att säkerställa kompetensförsörjningsbehovet. Om perso- nalen saknar förutsättningar att utföra sina arbetsuppgifter så att verksamheten kan hålla hög kvalitet, kan det orsaka risker för patienten och brukaren och leder sannolikt även till att personal inte vill stannar kvar i yrket. Det är arbetsgivarnas ansvar att se till att det finns rätt kompetens för de arbetsuppgifter som ska utföras. Ledarskapet har stor betydelse, inte minst för att brukare och patienter ska få för- troende för den vård och omsorg som ges. Såväl chefer som övrig personal behöver som sagt ha förutsättningar för att utföra sitt arbete. Det handlar främst om att personalen ska ha rätt kompetens för sina arbetsuppgifter men lika väl om att personalen ska finna sitt yrke meningsfullt och ha möjligheter att utvecklas och påverka sin arbetssituation. Med en tillitsbaserad styrning och ledning ska kvaliteten i offent- ligt finansierade tjänster bibehållas och ökas. Detta är en av Tillitsde- legationens utgångspunkter. Delegationen fick regeringens uppdrag att analysera och föreslå hur styrningen av välfärdstjänster i offentlig sektor, inom ramen för de befintliga regelverken, kan ut- vecklas för att i större omfattning ta tillvara medarbetares kompetens och erfarenhet. I betänkandet Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn (SOU 2018:47) betonar delegationen att det behövs mer kunskapsutveckling och kollegialt lärande samt att medarbetarens kunskap och kompetens används som en självklar resurs i verksamhetsutveckling och inno- vationsarbete. En ändring av styrningen i denna riktning bidrar också till bättre kvalitet för brukaren, enligt delegationen. Den statliga kunskapsstyrningen är en viktig resurs för och ut- gångpunkt i frågor som rör kompetensförsörjning. Syftet med den statliga kunskapsstyrningen är att i ökad utsträckning åstadkomma en evidensbaserad praktik så att kvalitetssäkrad kunskap sprids och används inom verksamheterna. Ambitionen är att medarbetare ska kunna fatta beslut om lämpliga insatser utifrån bästa tillgängliga kun- skap kombinerad med patientens eller brukarens egna erfarenheter. En förutsättning är att personalens behov av kunskapsstöd och andra kompetenshöjande insatser tillgodoses. Chefer inom äldreomsorgen har ofta ansvar för flera verksam- heter och stora personalgrupper. Detta ställer höga krav på enhets- cheferna som parallellt med ledningen av det dagliga arbetet även ska utveckla verksamheter som uppges ha begränsade resurser. I Social- styrelsens uppföljningsrapport för ökad bemanning inom äldreomsorgen (2017) samt Äldrecentrums rapport från (2015) uppmärksammades att det finns strukturella problem, främst när det gäller hur organiseras och personalens förutsättningar att utföra sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt. Vidare konstateras i studien ska arbeta i framtidens äldreomsorg? (2017) från ett tydligt samband mellan viljan att sluta i arbetet och brister i fråga om stöd från chefer och utvecklingsmöjligheter i arbetet. Enligt rappor- ten är det mer än dubbelt så vanligt att allvarligt ha övervägt att sluta bland dem som aldrig upplever att de får stöd av den närmaste chefen jämfört med dem som oftast upplever sådant stöd. Detta gäller även möjligheten att lära nytt och utvecklas i arbetet liksom när det gäller tid att diskutera arbetet med sina arbetskamrater. Kontinuerligt stöd från chefen, mer tid att diskutera arbetet med kollegor och ökad möjlighet att utvecklas i arbetet är exempel på faktorer som gör det lättare för fler som arbetar i hemtjänst eller i äldreboenden att vilja stanna kvar i arbetet. En kartläggning av bl.a. undersköterskors arbetsuppgifter har gjorts i betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20). Kartläggningen visar dels att företrädare för verksamheterna upp- fattar att det förekommer flera brister bland de anställda undersköter- skorna inom viktiga kompetensområden, dels att differentiering av arbetsuppgifter mellan undersköterskor och vårdbiträden ofta saknas i kommunala verksamheter. Det kan finnas flera orsaker till den rådande situationen. I slutändan är det alltjämt arbetsgivarens ansvar att säkerställa vilken kompetens de anställda har och organisera arbetet därefter. Utredningen föreslår att en skyddad yrkestitel för under- sköterskor ska införas. Betänkandet bereds inom . Kunskapsbaserade metoder för genomförande av förändringsarbete i verksamheterna Förändringsarbete kräver uthållighet, tålamod och tillförsikt från såväl ledning som medarbetare. Inte minst behöver en tydlig struktur samt riktning om vad målet med utvecklingsprocessen är förankras och tillämpas i organisationen. Myndigheten för vård- och omsorgs- analys initierade 2017 ett forskningsuppdrag som resulterade i en kun- skapsöversikt, Implementering i vården (2018), som avser att identi- fiera övergripande utmaningar för implementering samt bidra till att skapa bättre förutsättningar till lärande och utveckling i vården och omsorgen. Promemorian lyfter bl.a. fram vilka faktorer som kan vara kritiska för ett projekts möjligheter att bidra till långsiktigt lärande. Identifiera prioriterade välfärdstekniska lösningar Välfärdsteknik kan ha stor betydelse inom vård och omsorg för att stärka den äldre genom att öka förutsättningarna för ökad delak- tighet och trygghet i hela landet. Dessutom kan teknik underlätta vardagen för anhöriga. Vidare kan välfärdstekniska lösningar effekti- verksamheterna och kan, rätt använda, frigöra tid för personalen som kan användas för samtal, gemensamma måltider och mänsklig närvaro. Mot bakgrund av den förväntade ökade bristen på arbets- kraft även framgent behöver personalens tid och kunskaper användas för de insatser där de gör bäst nytta, dvs. på de olika insatser som inte kan ersättas av tekniska lösningar. Regeringen har fattat flera beslut i syfte att främja ökad användning av välfärdsteknik. tillsatte regeringen om välfärdsteknik i äldreomsorgen (dir 2018:82). Utredningen ska lämna förslag på åtgärder som kan främja införandet av välfärdsteknik för ökad trygghet, som stärker självständighet och livskvalitet för äldre och som avlastar personal, frigör mer tid för personalen med de äldre samt moderniserar verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Vidare uppdrog regeringen till Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys att kartlägga och analysera vilka effekter välfärdstekniska lösningar har för brukare och personal samt dessa lösningars påverkan på kostnader och effektivitet i om- sorgens organisation (S2019/01518/FST). Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om särskilda stimulansmedel till kommuner för investeringar i välfärdsteknik i omsorgen (S2018/03799/FST). Enligt redovisning rekvirerade samtliga kommuner medel och den största delen av medlen riktades till målgruppen äldre. Medlen har använts till att digitalisera arbets- sätt, för att öka tryggheten och säkerheten för den enskilde samt till att höja kvaliteten i verksamheten. Det är tydligt att det finns ett stort intresse hos kommunerna för att utveckla verksamheterna genom digitalisering och välfärdsteknik.