sou · H9B327 · 2022-01-01 00:00:00 — Det innebär att rätten ska förelägga föreningen och de medlemmar, innehavare av förlagsandelar och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att lämna ett skriftigt yttrande . Föreläggandet ska, som huvudregel, delges föreningen och det ska också kungöras i Post- och Inrikes Tidningar.2 I övrigt medför hänvisningen i första stycket bl.a. att förberedelse ska äga rum (42 kap. 6 §) och att ärendet normalt avgörs efter huvud- förhandling (42 kap. 18 §). Förberedelsen torde i de flesta fall kunna ske genom skriftväxling eller annan handläggning, men det kan inte uteslutas att det i vissa fall är lämpligt med ett sammanträde. regler ska inte tillämpas om något annat följer av lagen. Frågan om tingsrättens och hovrättens domförhet vid huvud- förhandling regleras i 7 §. Vidare gäller enligt andra stycket att ute- varo av den som är part eller som annars har kallats till sammanträde inte hindrar att den fråga som ska prövas där avgörs. Att domstolens avgörande sker genom beslut framgår av tredje stycket. Vid en huvudförhandling ska tingsrätten bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Hovrätten ska vid en huvudförhandling bestå av tre lagfarna domare och två nämndemän. Paragrafen innehåller bestämmelser om tingsrättens och hovrättens domförhet vid huvudförhandling i ärenden om upplösning enligt lagen. Hänvisningen till bestämmelser om (indisposi- tiva) tvistemål i 6 § innebär att tingsrätten vid handläggningen i regel ska bestå av en lagfaren domare (1 kap. 3 §). 2Föreläggandet ska delges föreningen, om det kan göras på något annat sätt än enligt 38 och 47–51 §§ delgivningslagen (2010:1932). I dessa bestämmelser regleras stämningsmannadelgiv- ning (genom att handlingen lämnas i eller i anslutning till delgivningsmottagarens hemvist) och kungörelsedelgivning. ling ska den dock, enligt första stycket, bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. På motsvarande sätt innebär hänvisningen till att hovrätten är domför med tre lagfarna domare (2 kap. 4 §). Vid en huvudförhandling ska den dock, enligt andra stycket, bestå av tre lag- farna domare och två nämndemän. Den som efter det att en rasistisk organisation har upplösts enligt 3 § tredje stycket fortsätter organisationens verksamhet döms till böter eller fängelse i högst . Om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i eller i annan lag, ska ansvar enligt denna lag inte dömas ut. I paragrafen regleras straffansvar för den som, efter det att en rasistisk organisation har upplösts enligt lagen, fortsätter organisationens verk- samhet. Den straffbara handlingen i första stycket består i att, sedan den rasistiska organisationen har upplösts enligt 3 § tredje stycket och således efter det att likvidatorn har lagt fram sin slutredovisning (med därpå följande registrering eller kungörelse), fortsätta den egentligen upplösta organisationens verksamhet. Att fortsätta verksamheten kan handla om att, trots upplösningen, arrangera möten eller aktioner i föreningens namn. Det måste handla om en fortsättning av fören- ingens rasistiska verksamhet. Straffbestämmelsen omfattar alltså inte sådant som endast kan sägas utgöra stöd åt den upplösta organisa- tionen, t.ex. opinionsbildning som syftar till att denna ska få verka. Inte heller träffar den rasistisk verksamhet i vad som är en annan sammanslutning. En sådan ny sammanslutning får upplösas genom ett nytt förfarande enligt lagen, om det finns förutsättningar för detta. I subjektivt hänseende krävs uppsåt till de faktiska omständig- heterna. Det krävs alltså uppsåt till att den rasistiska organisationen har upplösts och till de omständigheter som innebär att gärnings- mannen genom sitt handlande fortsätter verksamheten. Straffet är böter eller fängelse i högst . Vid bedömningen av straffvärdet ska samtliga omständigheter beaktas. Omständigheter som är av betydelse vid bedömningen är bl.a. vilken typ av rasistisk organisation det rör sig om, gärningsmannens roll i den fortsatta verksamheten och i vilken omfattning verksamheten har fortsatt. Andra stycket innehåller en s.k. subsidiaritetsregel som innebär att paragrafen inte ska tillämpas om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i eller i annan lag. Rättens beslut får överklagas. Prövningstillstånd krävs inte vid överklagande till hovrätten av ett beslut om upplösning enligt 1 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av rättens beslut. För samtliga domstolsbeslut gäller enligt paragrafen att de får över- klagas. Närmare bestämmelser om överklagande av beslut finns (genom hänvisningen i 6 §) i 49, 52, 54 och 56 kap. . För att hovrätten ska pröva tingsrättens beslut krävs därmed, som huvud- regel, prövningstillstånd (49 kap. 12 §). I paragrafen anges dock att sådant tillstånd inte krävs vid överklagande av ett beslut om upplös- ning enligt 1 §. En medlem eller en innehavare av förlagsandelar som är missnöjd med ett be- slut enligt 3 § andra stycket får väcka talan mot staten efter det att föreningen upplöstes enligt 3 § tredje stycket. Talan väcks vid den domstol som beslutade om upplösning enligt 1 §. I paragrafen regleras möjligheten att väcka talan mot staten för en medlem eller förlagsandelsinnehavare som är missnöjd med en likvi- dators beslut att föreningens resterande tillgångar ska tillfalla staten. Den missnöjde kan på så sätt få en domstolsprövning av om tillgång- arna ska gå till staten eller om detta är uppenbart oskäligt. Enligt para- grafen gäller en tidsfrist för en sådan talan. Talan ska väckas efter det att föreningen upplöstes enligt 3 § tredje stycket. Väcks talan senare ska den avvisas. Behörig domstol är den som be- slutade om upplösning av föreningen. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. – en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning.