sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — 2. djurparken främjar utbild- ning av och medvetenhet hos all- ning av och medvetenhet hos all- mänheten om bevarande av den mänheten om bevarande av den biologiska mångfalden, särskilt biologiska mångfalden, särskilt genom att tillhandahålla infor- genom att tillhandahålla infor- mation om de förevisade arterna mation om de förevisade arterna och deras naturliga livsmiljöer, och deras naturliga livsmiljöer. 3.djurhållningen i djurparken uppfyller de enskilda arternas bio- logiska behov och behov av beva- rande, bland annat genom att djurens livsmiljöer berikas på ett artspecifikt sätt, 4.en hög standard på skötseln av djuren upprätthålls, 5.det finns ett program för före- byggande och kurativ veterinär- vård samt näringstillförsel, 6.djur inte rymmer och att skadedjur och ohyra inte tar sig in utifrån, och 7.spridning av smittsamma sjukdomar förebyggs. 23(2019:71). spens från förbudet i 8 kap. 31 a § i det enskilda fallet om det finns särskilda skäl. var en ansökan om tillstånd en- var en ansökan om tillstånd en- ligt 40 §, ska in- ligt 8 kap. 31 § , ska Vid inspektionen ska det bedömas om de villkor som länssty- relsen avser att meddela enligt 48 och 49 §§ kommer att kunna upp- fyllas. Detsamma gäller vid omprövning av villkor i ett tillstånd. Vid omprövning ska även kontrolleras om de gällande villkoren i till- ståndet uppfylls. Den som har tillstånd som Den som har tillstånd som avses i 26, 35 eller 40 § ska fort- avses i 8 kap. 24 c, 30 eller 31 § löpande föra en förteckning över de djur, växter, ägg, fröer, sporer en förteckning över de djur, väx- eller delar av djur eller växter ter, ägg, fröer, sporer eller delar som hanteras eller ingår i verk- av djur eller växter som hanteras samheten och som omfattas av eller ingår i verksamheten och kravet på tillstånd. som omfattas av kravet på till- Detsamma gäller den som bedriver en verksamhet som omfattas av ett undantag från kravet på tillstånd enligt föreskrifter som med- delats med stöd av 36 § andra stycket, om inte har föreskrivit annat. Den som har tillstånd enligt Den som har tillstånd enligt 26, 35 eller 40 § ska till 8 kap. 24 c, 30 eller 31 §§ miljö- balken ska till länsstyrel- de exemplar av djur, växter, ägg, sen lämna uppgifter om de ex- fröer, sporer eller delar av djur emplar av djur, växter, ägg, fröer, Om levande djur eller växter eller avkomma av dessa hanteras i strid mot ett villkor som är väsentligt för art- eller djur- skyddet som , eller Havs- och vattenmyndigheten har be- stämt i ett beslut om dispens enligt 8 kap. 37 § eller artikel 8.3 i rådets förord- ning (EG) nr 338/97, får den myndighet som beslutat om dis- pensen återkalla dispensen om detta inte är uppenbart oskäligt.Om den som har ett tillstånd som avses i 8 kap. 24 c, 30 eller 31 §§ bryter mot en föreskrift som är väsentlig för art- eller djurskyddet, får läns- styrelsen återkalla tillståndet om detta inte är uppenbart oskäligt. eller växter som hanteras i verk- samheten. sporer eller delar av djur eller väx- ter som hanteras i verksamheten. Om den som har ett tillstånd som avses i 26, 35 eller 40 § bry- ter mot en föreskrift som är väsentlig för art- eller djurskyd- det, får återkalla till- ståndet om detta inte är uppenbart oskäligt. Om levande djur eller växter eller avkomma av dessa hanteras i strid mot ett villkor som är väsentligt för art- eller djur- skyddet som , eller Havs- och vattenmyndigheten har be- stämt i ett beslut om dispens enligt 32 § eller artikel 8.3 i rå- dets förordning (EG) nr 338/97, får den myndighet som beslutat om dispensen återkalla dispen- sen om detta inte är uppenbart oskäligt. Om den som har ett tillstånd Om den som har ett tillstånd enligt 40 § inte har enligt 8 kap. 31 § följt ett föreläggande eller för- inte har följt ett före- bud som tillsynsmyndigheten en- läggande eller förbud som till- ligt 26 kap. 9 § med- synsmyndigheten enligt 26 kap. delat för uppfyllandet av ett vill- 9 § meddelat för upp- kor som tillståndet är förenat fyllandet av ett villkor som till- med, ska helt eller ståndet är förenat med, ska läns- 24(2011:636). delvis återkalla tillståndet för verk- samheten. styrelsen helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. bundet inspektera djurparker som bundet inspektera djurparker som avses i 40 § för att kontrollera att avses i 8 kap. 31 § villkoren i tillståndet för verk- för att kontrollera att villkoren i tillståndet för verksamheten följs. får i det en- får i det en- skilda fallet besluta att levande skilda fallet i enlighet med 8 kap. exemplar av djur eller växter som har förverkats får placeras hos den hantering av levande exemplar av som har tillstånd enligt 40 § eller djur eller växter som har tagits i på någon annan lämplig anläg- beslag eller förverkats. gning för naturvårds-, forsknings- ersättning enligt 8 kap. 37 a § andra band med beslut om placering ska garmyndigheten efter ansökan av verket efter samråd med Natur- Levande djur eller växter som exemplaret ska hanteras sedan det har tagits i beslag eller förverkats får överlämnas till eller placeras Ett dött djur, en död växt eller en del av ett dött djur eller död 1. den som har tillstånd enligt växt som har förverkats får efter 8 kap. 31 § , läggning för naturvårds-, forsk- museet eller någon annan institu- tion för forskning eller utbildning. Det förverkade får även över- lämnas till eller placeras hos någon vändas i sådan verksamhet som annan för att användas i sådan bedöms vara till fördel för art- verksamhet som bedöms vara till fördel för artskyddet. Ett dött djur, en död växt eller vårdsverket beslutar om placering en del av ett dött djur eller död 25(2011:50). 26(2011:636). eller överlämnande ska verket sam- råda med 1.Naturhistoriska , om det inte är uppenbart att det förverkade inte är av intresse för forskning eller utbildning, och 2.Havs- och vattenmyndig- heten, om beslutet gäller ett djur eller en växt som lever i hav eller vatten. växt som har förverkats får efter beslut av över- lämnas till riks- museet eller någon annan institu- tion för forskning eller utbildning. Innan beslu- tar om placering eller överläm- nande enligt denna bestämmelse eller destruktion eller avlivning enligt 8 kap. 37 a § ska verket samråda med 1.Naturhistoriska , för att bestämma hur exemplaret ska hanteras sedan det dött, och 2.Havs- och vattenmyndighe- ten, om beslutet gäller ett djur eller en växt som lever i hav eller vatten. efter en ansöken, ska Statens efter en ansökan, ska Statens jordbruksverk besluta i ärendet jordbruksverk besluta i ärendet efter det att en efter det att en fullständig ansökan kom in till fullständig ansökan kom in till Om det är nödvändigt på Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet, grund av utredningen i ärendet, får tiden förlängas. får tiden förlängas. förlängning får inte göras mer än förlängning får inte göras mer än en gång i ärendet. en gång i ärendet. får inte avse mer än en månad får inte avse mer än en månad utöver de ursprungliga tre måna- utöver de ursprungliga tre måna- om förlängningen och skälen för om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tids- den innan den ursprungliga tids- fristen har gått ut. fristen har gått ut. Bestämmelser om att ett mottagningsbevis ska skickas till sökan- den när en fullständig ansökan har kommit in och om innehållet i ett 27(2009:1329). sådant bevis finns i 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden. Oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande museet se till att det finns ett museet se till att det finns ett nationellt system för rapporter- nationellt system för rapporter- ing av oavsiktlig fångst och oav- ing av oavsiktlig fångst och oav- siktligt dödande av de djurarter siktligt dödande av de andra djur som i bilaga 1 till denna förord- än fåglar som avses i bilaga 4. ning har markerats med N. Övervakningen som ska ligga till grund för vad som rapporteras i systemet ska ske inom ramen för enligt 26 kap. 19 § och enligt 8 kap. 17 a och 17 b §§ och Havs- och vattenmyndigheten ska inom sina ansvarsområden ta initiativ till att de forsknings- eller beva- randeåtgärder vidtas som behövs för att säkerställa att oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande inte får betydande negativa följder för de berörda arterna. Länsstyrelserna, Havs- och vat- tenmyndigheten, och Skogsstyrel- sen ska till rap- portera de uppgifter om oavsiktlig fångst eller oavsiktligt dödande som kommer till deras kännedom. 28(2011:636). Verksamhetsutövare som full- gör vad som följer av villkor i till- stånd eller av 8 kap. 17 a § miljö- balken ska redovisa resultatet av övervakningen till den myndighet som utövar tillsyn över artskyddet för verksamheten. Markägare, rättighetshavare, verksamhetsutövare, befälhavare eller redare som anmäler påträffat dödat eller fångat djur enligt 8 kap. 17 b § ska göra det till den myndighet som ansvarar för tillsynen av artskydd enligt miljö- tillsynsförordningen (2011:13). ska rap- portera uppgifter som inkommer enligt 65 b eller c §§ till . En anmälan eller rapport om oavsiktligt fångat eller dödat djur som inte följer av villkor i tillstånd ska innehålla uppgifter om var och när djuret har dödats eller fångats eller påträffats. Den myndighet som tar emot en sådan anmälan eller rapport som avses i 8 kap. 17 b § miljöbal- ken ska se till att djuret tas om hand. För del är den administrativa myndighet som anges i CITES- konventionen, i rådets förordning (EG) nr 338/97 och i kommissio- nens förordning (EG) nr 865/2006.Naturvårdsverket är den veten- skapliga myndighet som anges i , i rådets för- ordning (EG) nr 338/97 och i kommissionens förordning (EG) nr 865/2006, för frågor som inte gäller vattenlevande arter. Havs- och vattenmyndigheten är sådan vetenskaplig myndighet för frågor som gäller vattenlevande arter.Naturvårdsverket och Havs- och vattenmyndigheten ska sam- verka i frågor enligt andra stycket.Om respek- tive Havs- och vattenmyndigheten och kommer överens om det, får museet161 ska genom föreskrifter eller beslut i det en- skilda fallet bestämma hur omhän- dertagna djur ska hanteras. och Havs- och vattenmyndigheten får inom sina respektive ansvarsområden meddela närmare föreskrifter om hur och när de uppgifter som avses i 65 c § ska redovisas. För del är den administrativa myndighet och den vetenskapliga myndighet som anges i , i rådets förordning (EG) nr 338/97 och i kommissionens förordning (EG) nr 865/2006. Havs- och vattenmyndigheten ska som veten- skaplig myndighet bistå Natur- vårdsverket i frågor som gäller art- skydd i havs- eller vattenmiljön. Om och Natur- historiska kommer öve- rens om det, får museet biträda verket som vetenskaplig myndighet. 29(2011:636). biträda myndigheterna som veten- skaplig myndighet. ska besluta om ett livsmiljöunderlag för länet . Underlaget ska därefter ses över och vid behov revideras minst . Ett livsmiljöunderlag ska om- fatta alla arter som är fridlysta enligt 8 kap. , hotade enligt rödlistan eller regionalt prio- riterade samt deras livsmiljöer, i den mån sådan information finns tillgänglig för . Livsmiljöunderlaget ska inne- hålla –en sammanfattande redogö- relse för de av kända förhållandena med avseende på artskyddet och de fridlysta arter- nas behov i länet, –en redogörelse för vilka be- fintliga verksamheter som man vet utgör eller kommer att utgöra ett hot mot dessa arter inom länet samt hur dessa påverkar arterna, –en redogörelse för vilka bris- ter som föreligger i kunskapsunder- laget, –en analys av brister i land- skapet vad gäller fridlysta, hotade och regionalt prioriterade arters livsmiljöer och –en redogörelse för de förstärk- ningsåtgärder som behövs i form av nya eller återskapade strukturer och livsmiljöer. –den information som anges i bilaga 8 till denna förordning. Beslut enligt 74 § får inte över- klagas. I arbetet med att ta fram ett livsmiljöunderlag ska samråda med 1.Skogsstyrelsen, Havs- och vattenmyndigheten, Jordbruksver- ket, SLU Artdatabanken och de kommuner som berörs, 2.de myndigheter, organisa- tioner och enskilda som har ett väsentligt intresse av underlaget. För samråd enligt första stycket 2 är det tillräckligt att läns- styrelse ger tillfälle till samråd. Upphävande av gamla beslut Beslut om fridlysning som har fattats av , med stöd av naturvårdslagen (1964:822), eller (1998:808) får upphävas samma länsstyrelse som fattat beslutet eller den länssty- relsen som den länsstyrelse som fattat beslutet nu ingår i. I ärenden där dispens från frid- lysningsbestämmelser i 8 kap. miljö- balk (1998:808) förenats med vill- kor eller nekats ska eller på statens väg- nar söka träffa uppgörelse med sak- ägare som gör anspråk på ersätt- ning. Om talan om ersättning med stöd av 31 kap. 4 § 8 p. miljö- balken förs i domstol, företräds staten av Kammarkollegiet. Kammarkollegiet skall sam- råda med den myndighet som är tillsynsmyndighet enligt miljötill- synsförordningen (2011:13). På ansökan av den myndighet som ingått sådan uppgörelse som avses i 79 § eller, för det fall en talan om ersättning som förts med stöd av 31 kap. 4 § har bifallits, ska det beslut om nekad dispens eller dispens med villkor enligt 8 kap. 21–23 §§ (1998:808) som lig- ger till grund för ersättningsrätten, antecknas i fastighetsregistrets in- skrivningsdel och vara gällande även mot förvärvare av fasigheten och innehavare av särskild rätt på så sätt att denne inte kan föra talan om ersättning för sådana åt- gärder som omfattas av dispens- beslutet. Vid tillämpning av bestäm- melser om artskydd som följer av 8 kap. eller av före- skrifter som har meddelats med stöd av kapitlet, i eko- nomiska zon, ska vad som sägs om tillsyns- eller prövningsmyndighet i kapitlet gälla i det län där Sveriges sjöterritorium är närmast den verksamhet eller åt- gärd som tillämpningen avser. 1.10.1 Bilaga 1 – bilaga I till fågeldirektivet. Detta är en förteckning över samtliga arter som anges i bilaga I till och rådets direktiv /147/EG av den 30 novem- ber 2009 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet). Arterna har enligt fågeldirektivet ett sådant unionsintresse att särskilda skydds- områden behöver utses. Puffinus puffinus mauretanicus (Puffinus Egretta alba (Ardea alba) Cygnus bewickii (Cygnus columbianus Mergus albellus (Mergellus albellus) duvhök (underart på sparvhök (underart på Bilaga II A och Bilaga II B och Charadrius morinellus (Eudromias Bilaga II B och Xenus cinereus (Tringa cinerea) Gelochelidon nilotica (Sterna nilotica) Muscicapidae (Turdinae) Muscicapidae (Sylviinae) Muscicapidae (Muscicapinae) Fringillidae (Fringillinae) Fringillidae (Carduelinae) Pyrrhula murina (Pyrrhula pyrrhula murina) Emberizidae (Emberizinae) 1.10.2 Bilaga 2 – bilagorna II och III fågeldirektivet Detta är en förteckning över samtliga arter som anges i bilagorna II och III till och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet). Fågeldirektivets bilaga II a och b 1.De arter som anges i bilaga II får med hänsyn tagen till deras populationsnivå, geografiska spridning och reproduktion inom gemen- skapen jagas i enlighet med nationell lagstiftning. Medlemsstaterna ska säkerställa att jakten på dessa arter inte äventyrar ansträng- ningarna att bevara arterna i deras utbredningsområde. 2.De arter som anges i bilaga II del A får jagas i det geografiska havs- och landområde som omfattas av detta direktiv. 3.De arter som anges i bilaga II del B får endast jagas i de med- lemsstater beträffande vilka detta markerats i den bilagan. Fågeldirektivets bilaga II, del A Lagopus lagopus scoticus et hibernicus Fågeldirektivet bilaga II B Bilaga I + III B bilaga II A + III A bilaga I + III B Fågeldirektivets bilaga III a och b 1.Medlemsstaterna får inte förbjuda försäljning, transport för försäljning, förvaring för försäljning och salubjudande av levande eller döda fåglar och av lätt igenkännbara delar eller derivat av sådana fåglar avseende på de fågelarter som anges i bilaga III del A, under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. 2.Medlemsstaterna får när det gäller de arter som anges i bilaga III del B inom sitt territorium tillåta de verksamheter som anges i punkt 1 och fastställa vissa begränsningar för dessa, under förut- sättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. Fågeldirektivet bilaga III A Lagopus lagopus lagopus, scoticus et hibernicus Fågeldirektivet bilaga III B bilaga I + II B bilaga I + II B 1.10.3 Bilaga 3 – bilaga II livsmiljödirektivet Detta är en förteckning över samtliga arter som anges i bilaga II till rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livs- miljöer samt vilda djur och växter (livsmiljödirektivet). Arter markerade med * är en prioriterad art enligt livsmiljödirek- tivet. Arten har enligt livsmiljödirektivet ett sådant unionsintresse att särskilda bevarandeområden behöver utses. Bilaga II kompletterar bilaga I när det gäller upprättandet av ett sammanhängande nät av särskilda bevarandeområden. De flesta arter som finns förtecknade i denna bilaga finns även förtecknade i bilaga IV. Om en art finns med i denna bilaga men inte i bilaga IV eller bilaga V, följs namn av symbolen (o). Om en art finns med i denna bilaga och i bilaga V men inte i bilaga IV följs namn av symbolen (V). Livsmiljödirektivet bilaga II a djur Systematisk grupp och vetenskapligt namn Systematisk grupp och vetenskapligt namn *Marmota marmota latirostris *Pteromys volans (Sciuropterus russicus) Spermophilus citellus (Citellus citellus) *Spermophilus suslicus (Citellus suslicus) fiber (utom de estniska, lettiska, litauiska, finska och svenska populationerna) *Microtus oeconomus arenicola *Microtus oeconomus mehelyi *Canis lupus (utom den estniska popula- tionen; de grekiska populationerna: endast söder om 39:e breddgraden; de spanska populationerna: endast de söder om ; de lettiska, litauiska och finska populationerna). *arctos (med undantag för de est- niska, finska och svenska populationerna) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Lynx lynx (utom de estniska, lettiska och finska populationerna) Halichoerus grypus (V) Phoca hispida bottnica (V) *Phoca hispida saimensis Phoca vitulina (V) *Cervus elaphus corsicanus Rangifer tarandus fennicus (o) Capra aegagrus (naturliga populationer) *Capra pyrenaica pyrenaica gmelini musimon (ammon musimon) (naturliga populationer – och ) orientalis ophion (gmelini ophion) *Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra *Rupicapra rupicapra tatrica CHELONIA (TESTUDINES) Testudo graeca Testudo marginata Cheloniidae **Chelonia mydas Emydidae S=förekommer Svenskt namnSystematisk grupp och vetenskapligt namn i OPHIDIA (SERPENTES) *Macrovipera schweizeri (Vipera lebetina schweizeri) Vipera ursinii (utom Vipera ursinii rakosiensis och Vipera ursinii macrops) *Salamandra aurorae (Salamandra atra aurorae) Mertensiella luschani (Salamandra luschani) *Salamandra aurorae (Salamandra atra aurorae) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Triturus carnifex (Triturus cristatus carnifex) Triturus cristatus (Triturus cristatus Triturus dobrogicus (Triturus cristatus Triturus karelinii (Triturus cristatus Hydromantes (Speleomantes) ambrosii Hydromantes (Speleomantes) flavus Hydromantes (Speleomantes) genei Hydromantes (Speleomantes) imperialis Hydromantes (Speleomantes) strinatii Hydromantes (Speleomantes) supramontis (inklusive Discoglossus”jeanneae”) *Pelobates fuscus insubricus Lampetra fluviatilis (V) (utom de finska och de svenska populationerna) Lampetra planeri (o) (utom de estniska, finska och svenska populationerna) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Lethenteron zanandreai (V) Petromyzon (o) (utom de svenska Hucho hucho (naturliga populationer) (V) macrostigma (o) marmoratus (o) salar (endast i sötvatten) (V) (utom de finska populationerna) Salmothymus obtusirostris (o) *Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av ) Umbra krameri (o) Alburnus albidus (o) (Alburnus vulturius) Aulopyge huegelii (o) asp (fisken) Aspius aspius (V) (utom de finska Systematisk grupp och vetenskapligt namn Chondrostoma polylepis (o) (inklusive C. willkommi) Chondrostoma soetta (o) Chondrostoma toxostoma (o) Gobio albipinnatus (o) Gobio kessleri (o) Gobio uranoscopus (o) Iberocypris palaciosi (o) *Ladigesocypris ghigii (o) Leuciscus lucumonis (o) Leuciscus souffia (o) Pelecus cultratus (V) Rhodeus sericeus amarus (o) Rutilus pigus (V) Rutilus rubilio (o) Rutilus arcasii (o) Rutilus macrolepidotus (o) Rutilus lemmingii (o) Rutilus frisii meidingeri (V) Rutilus alburnoides (o) Scardinius graecus (o) Squalius microlepis (o) Squalius svallize (o) Cobitis elongata (o) Cobitis taenia (o) (utom de finska populationerna) Cobitis trichonica (o) Misgurnus fossilis (o) Sabanejewia aurata (o) Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata och Cobitis conspersa) Silurus (V) Aphanius iberus (o) Aphanius fasciatus (o) Systematisk grupp och vetenskapligt namn *letourneuxi (hispanica) Gymnocephalus schraetzer (V) ((o) (utom Zingel asper och Zingel zingel (V)) Knipowitschia croatica (o) Knipowitschia (Padogobius) panizzae (o) Padogobius nigricans (o) Pomatoschistus canestrini (o) Cottus gobio (o) (utom de finska populationerna) Cottus petiti (o) Austropotamobius pallipes (V) *Austropotamobius torrentium (V) Agathidium pulchellum (o) Boros schneideri (o) *Carabus menetriesi pacholei Systematisk grupp och vetenskapligt namn Limoniscus violaceus (o) Lucanus cervus (o) Macroplea pubipennis (o) Mesosa myops (o) Morimus funereus (o) Oxyporus mannerheimii (o) Rhysodes sulcatus (o) Stephanopachys linearis (o) Stephanopachys substriatus (o) Xyletinus tremulicola (o) Aradus angularis (o) Agriades glandon aquilo (o) *Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o) Clossiana improba (o) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Erebia medusa polaris (o) Euphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o) Graellsia isabellae (V) Hesperia comma catena (o) asknätfjäril (boknätfjäril) tajgafjällfly (nordiskt jordfly) Xestia (o) Xestia brunneopicta (o) Coenagrion hylas (o) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Stenobothrus (Stenobothrodes) eurasius Anthrenochernes stellae (o) *Helicopsis striata austriaca (o) Hygromia kovacsi Systematisk grupp och vetenskapligt namn Idiomela (Helix) subplicata Vertigo angustior (o) Vertigo genesii (o) Vertigo geyeri (o) Vertigo moulinsiana (o) Margaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V) Margaritifera margaritifera (V) Livsmiljödirektivet bilaga II b växter Systematisk grupp och vetenskapligt namn Asplenium jahandiezii (Litard.) Woodwardia radicans (L.) Culcita macrocarpa C. Presl Diplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata *Dryopteris corleyi Fraser-Jenk. Dryopteris fragans (L.) Systematisk grupp och vetenskapligt namn Trichomanes speciosum Willd. Isoetes malinverniana Ces. & De Not. Marsilea quadrifolia L. Marsilea strigosa Willd. Botrychium simplex Hitchc. Ophioglossum polyphyllum A. *Abies nebrodensis (Lojac.) *Alisma wahlenbergii () Juz. Caldesia parnassifolia (L.) Luronium natans (L.) asturiensis () Pugsley fernandesii G. humilis (Cav.) Traub *nevadensis Pugsley pseudonarcissus L. subsp. (Haw.) triandrus L. subsp. capax (Salisb.) A. Webb. Vincetoxicum pannonicum (Borhidi) Holub BORAGINACEAE *Anchusa crispa . *Lithodora nitida (H. ) R. Systematisk grupp och vetenskapligt namn Omphalodes kuzinskyanae Willk. *Omphalodes littoralis Lehm. Solenanthus albanicus (Degen & al.) *Symphytum cycladense Pawl. Adenophora lilifolia (L.) Asyneuma giganteum (Boiss.) *Campanula bohemica Hruby Campanula romanica Sãvul. *Campanula sabatia De Not. *Campanula serrata (.) Jasione crispa (Pourret) Samp. Jasione lusitanica A. DC. Arenaria ciliata L. subsp. *Arenaria nevadensis Boiss. Arenaria provincialis Chater & *Cerastium alsinifolium Tausch Cerastium Dianthus arenarius L. subsp. *Dianthus arenarius subsp. Dianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. Systematisk grupp och vetenskapligt namn Dianthus plumarius subsp. (Rapcs.) Dianthus rupicola Biv. *Gypsophila papillosa P. Porta