sou · H9B339 · 2022-01-01 00:00:00 — att den som söker felaktigt tror att personen har en legi- timation) eller andra negativa konsekvenser som till varje pris bör undvikas (vid s.k. falskt negativa svar), såsom obefogad misstro mot legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal eller minskat förtroende för som tillhandahåller sökfunktionen. Det enda sättet att i praktiken undvika tvetydiga svar är att begränsa vad man kan söka efter, dvs. reglera vilka sökbegrepp som är tillåtna. Är sökbegreppet otvetydigt, kommer också sökresultatet att vara det. Eftersom det handlar om att söka uppgifter om en viss individ för att kontrollera dennes behörighet, bör de tillåtna sök- begreppen begränsas till uppgifter som entydigt identifierar individen. I är det, förutom biometriska uppgifter som ännu inte finns i , bara person- och samordningsnummer15 som uppfyller den funktionen, dvs. entydigt identifierar en individ. Man kan säga att även s.k. HOSP-id och förskrivarkod är unika identitetsuppgifter som finns i . HOSP-id är en administrativ beteckning som tilldelas när en person registreras första gången i . HOSP-id består av ett löpnummer om sex siffror. Det är dock inte en kod som är känd för allmänheten och den lämpar sig därför inte som sökbegrepp i detta fall. Förskrivar- koden är också en personlig kod som den som ska skriva ett recept på vissa läkemedel behöver. Av skäl som redovisas i avsnitt 7.8.4 nedan följer att denna kod inte heller är lämplig som sökbegrepp. Att tillåta sökning på efternamn och bara visa ett fullständigt sökresultat med personuppgifter om det endast finns en individ med det efternamnet registrerad i ger inte ett otvetydigt svar. Det kan finnas flera andra i som har samma efternamn (och som inte har legitimation). Att låta automatiskt kontrollera mot folkbokföringen om ett namn är unikt i förefaller inte vara en lämplig väg att gå. För det första leder det till en behandling av personuppgifter som egentligen inte behöver utföra för att fullgöra sina arbetsuppgifter. För det andra kan den som söker i det fallet själv kontrollera med folkbok- föringen och på så sätt få fram ett unikt person- eller samordnings- nummer som kan användas som sökbegrepp. Att tillåta sökning på andra uppgifter i än person- och samordningsnummer leder, förutom till svar som inte är otvetydiga, till risk för att den som söker får del av s.k. över- skottsinformation, i detta fall uppgifter om andra individer än den sökningen avser. Tillåts sökning på t.ex. efternamn och typ av legi- timation, skulle det bli möjligt att få fram listor med uppgifter om flera personer, t.ex. alla med efternamnet och läkarlegiti- mation, utan att den som söker kan dra en otvetydig slutsats om den som sökningen avser har en läkarlegitimation eller inte. Även om en sökning på namn och flera andra uppgifter i HOSP- registret skulle leda fram till en enda individ, är svaret som nämnts inte otvetydigt eftersom det kan finnas andra med samma namn som inte har legitimation. Utredningen föreslår därför att bara person- 15Med samordningsnummer avses en unik identitetsbeteckning på en person som inte är eller har varit folkbokförd i . En sådan person får efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som regeringen bestämmer tilldelas ett samordningsnummer (18 a § folkbok- föringslagen [1991:481]). och samordningsnummer får användas som sökbegrepp. Det är vikten av en säker identifiering som gör det klart motiverat att behandla personuppgifterna person- och samordningsnummer (jämför 3 kap. 10 § dataskyddslagen). Utredningen är medveten om att detta förslag, som också utgör en integritetsstärkande åtgärd, innebär att sökfunktionen blir mindre nyttig för den breda allmänheten. Det gäller särskilt som det i den personaladministrativa verksamheten inom den offentliga hälso- och sjukvården normalt råder sekretess för uppgifter om personnummer och födelsedatum (39 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], OSL, och 10 § offentlighets- och sekretessförord- ningen). Riskerna för försämrad patientsäkerhet och förtroende- skador är emellertid enligt utredningens bedömning så stora och allvarliga att en sökfunktion för var och en på internet som inte ger otvetydiga svar inte kan accepteras. En person i registret som inte har något person- eller samord- ningsnummer blir med förslaget inte sökbar. kan dock alltid i samband med registreringen i begära ett samordningsnummer hos för den som inte redan har det eller ett personnummer. bör enligt utred- ningens mening lämpligen göra det för att säkerställa en säker och entydig identifiering av alla som har en legitimation. Att sökfunktionen genom förslaget blir mindre nyttig för den breda allmänheten innebär emellertid inte att den blir onyttig. Tvärt- om gör den allmänt tillgängliga sökfunktionen på internet att en mer integritetskänslig direktåtkomst kan undvikas (se avsnitt 7.3.2). Bland annat privata arbetsgivare, lärosäten, utländska användare och andra som regelmässigt kan få tillgång till nödvändiga person- och samordningsnummer kommer också att ha nytta av sökfunktionen. Det är fråga om ofta återkommande användare hos . Belastningen på förväntas bli betydligt mindre om dessa användare på egen hand kan kontrollera om personer har legitimation. 7.8Vilka uppgifter bör visas i sökresultatet? Utredningens förslag: Som resultat av sökningen får bara visas det angivna person- eller samordningsnumret och anknytande uppgifter i om namn, typ av legitimation och när den utfärdades samt omfattningen av legitimationen vid partiellt tillträde, yrke och specialitet. Sökresultatet får inte innehålla personuppgifter om annan än den som har en gällande legitimation. Utredningens bedömning: Uppgifter om bl.a. folkbokföringsort, förskrivarkod, löpande prövotid eller begränsningar av förskriv- ningsrätt bör inte vara tillgängliga för allmänheten på internet. Inte heller uppgifter om återkallade legitimationer bör vara till- gängliga på det sättet. bör tydligt upplysa om att sådana uppgifter inte visas i sökresultatet. Utredningen redovisar utförligt i avsnitt 5.2.3 vilka uppgifter som får finnas i . I huvudsak rör det sig om uppgifter som namn, personnummer eller andra liknande identitetsbeteckningar, folkbokföringsort, yrke, läroanstalt, utbildningsland och datum för utfärdande av examen, specialitet, datum för utfärdande av legiti- mation respektive bevis om specialistkompetens, behörighet och behörighetsinskränkningar, beslut om prövotid och återkallelse av legitimation samt förskrivarkod och omfattning av förskrivningsrätt. Allmänheten behöver inte alla de registrerade uppgifterna för att kunna kontrollera om en person har en viss legitimation. Av integ- ritetsskyddsskäl bör allmänhetens tillgång på internet därför begränsas till de uppgifter i registret som behövs för att kunna kon- trollera om en person har en legitimation eller en viss specialistkom- petens. Detta avsnitt berör vad som får visas som sökresultat efter att ett person- eller samordningsnummer angetts som sökbegrepp. Om det inte finns någon notering i registret om att det angivna numret är förknippat med en gällande legitimation, bör den som söker givetvis upplysas om detta utan att några andra personuppgifter än det angivna numret visas i sökresultatet. I det följande berörs vilka personuppgifter som bör visas i sökresultatet om det angivna person- eller samord- ningsnumret är förknippat med en gällande legitimation. I övrigt får förstås upplysningar som inte är personuppgifter visas med anled- ning av sökning, t.ex. om hur man kan få tag i mera information och när uppgifterna senast uppdaterades. får innehålla flera uppgifter som syftar till att identi- fiera den som har behörighet. Förutom namnet på den registrerade finns uppgifter om personnummer, samordningsnummer eller annan liknande identitetsbeteckning16 och kön. I praktiken används inte några andra identitetsbeteckningar än personnummer och samord- ningsnummer. Eftersom sökningen skett med ett person- eller samordnings- nummer, bör det numret få visas för att otvetydigt slå fast identi- teten på den som övriga uppgifter avser. Det är klart motiverat med hänsyn till vikten av en säker identifiering av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (jämför 3 kap. 10 § dataskyddslagen). Dessutom bör namnet få visas i sökresultatet för att undvika förväxling av personer. En persons namn är inte en uppgift som på något sätt är känslig. För att kunna kontrollera om en person har en viss legitimation behövs inte uppgift om personens kön. Den uppgiften bör därför inte visas i sökresultatet. En annan sak är att det redan av person- eller samordningsnumret indirekt framgår personens kön. När det gäller personer i som av något skäl har skyddade personuppgifter finns det anledning att överväga om en särskild ordning behövs. Med skyddade personuppgifter avses här fingerade personuppgifter, skyddad folkbokföring och sekretess- markering. Utredningen kan inte se några beaktansvärda risker med att låta de uppgifter om personens legitimation som är aktuella här vara tillgängliga för var och en. 16Med detta avses möjligheten att t.ex. föra in passuppgifter (passnummer, födelsedatum och giltighetstid för pass) för den som ska registreras utan person- eller samordningsnummer. Utredningen har förstått att denna möjlighet är problematisk och därför inte används i någon större utsträckning. Utredningen vill här lyfta fram att har möjlighet att begära samordningsnummer för en person utan personnummer som registreras i . Uppgift om folkbokföringsort kan ge viss information om vilket landområde en person arbetar och bor inom. Folkbokföringsorten får ses som en uppgift av mer privat karaktär. Dessutom är folkbok- föringsorten en av få uppgifter i registret som skulle kunna omfattas av sekretess i ett enskilt fall, t.ex. om en registrerad är förföljd eller utsatt för hot. Det har inte heller framkommit att uppgift om folkbokföringsort är en uppgift som särskilt efterfrågas av enskilda. För att kunna kontrollera om en person med ett visst personnummer eller samordningsnummer har en viss legitimation behövs inte upp- gift om dennes folkbokföringsort. Den uppgiften bör därför inte visas i sökresultatet. Utredningen om rätt information i vård och omsorg kom till samma slutsats.17 7.8.4Yrke, specialitet och behörighetsuppgifter Den registrerades yrke är en grundläggande uppgift som får anses nödvändig för att kunna kontrollera om en person har en legiti- mation. Detsamma gäller för uppgift om specialitet. Uppgifter om yrke och specialitet bör därför få visas i sökresultatet. Utredningen om rätt information i vård och omsorg kom till samma slutsats.18 Typen av legitimation, inklusive uppgift om specialistkompetens, måste naturligtvis få visas i sökresultatet. Det är dock bara uppgifter om gällande legitimationer som får visas i sökresultatet, t.ex. i det fallet att personen har en gällande och en återkallad legitimation. innehåller flera olika uppgifter om hur, var och när den registrerade har fått sin legitimation och vad den gäller. Uppgifter om grundyrke, läroanstalt, utbildningsland och datum för utfärdande av examen behövs inte för att kunna kontrollera om en person har en viss legitimation. De uppgifterna bör därför inte visas i sökresultatet. Uppgift om datum för utfärdande av legitimation respektive bevis om specialistkompetens behövs visserligen inte för att kunna kon- trollera om en person vid söktillfället har en viss legitimation. Där- emot är uppgiften nödvändig för att t.ex. kunna kontrollera att intygs- givare hade behörighet när intyget skrevs. 17SOU 2012:42, s. 57 och 59. 18SOU 2012:42, s. 59. inte anses vara av särskilt känslig karaktär. Enligt utredningens mening talar därför övervägande skäl för att datumuppgifterna ska få visas i sökresultatet. Utredningen om rätt information i vård och omsorg kom till samma slutsats.19 Uppgift om datum när ett tidsbegränsat behörighetsbevis upphör att gälla behövs inte för att kunna kontrollera om en person vid sök- tillfället har en viss legitimation. Det är bara den som fått sina yrkes- kvalifikationer utomlands, dvs. oftast utlänningar, som kan få ett tidsbegränsat behörighetsbevis. Datumuppgiften avslöjar alltså att personen inte har fått sina yrkeskvalifikationer i och kan därför i viss mån anses vara av känslig karaktär. Även om datum- uppgiften i vissa fall kan vara av intresse anser utredningen att den uppgiften inte bör få visas i sökresultatet. bör lämp- ligen upplysa om att ett behörighetsbevis kan vara tidsbegränsat och att detta inte framgår av sökresultatet. Uppgift om beslut om partiellt tillträde, dvs. att personen får utöva bara en del av de arbetsuppgifter som ett legitimationsyrke omfattar, behövs för att kunna kontrollera om en person har en viss behörig- het. Även om uppgiften avslöjar att personen har fått sina yrkes- kvalifikationer utomlands, anser utredningen därför att uppgiften, dvs. omfattningen av legitimationen, bör få visas i sökresultatet. Uppgift om beslut om återkallelse av legitimation behövs inte för att kunna kontrollera om en person vid söktillfället har en legiti- mation. Även om en återkallelse kan ske på egen begäran, får en sådan uppgift anses integritetskänslig. Uppgiften bör därför, trots att den kan vara av intresse för att kunna konstatera att det fanns behörighet för en redan vidtagen åtgärd, inte under några förhållan- den få visas i sökresultatet. För den som haft två legitimationer och fått den ena återkallad får alltså endast uppgifter om den gällande legitimationen visas i sökresultatet. bör lämpligen ha en generell upplysning i anslutning till sökresultatet om att uppgifter om eventuella återkallade legitimationer inte visas. Uppgift om omfattning av förskrivningsrätt får anses vara av sär- skilt känslig karaktär, eftersom den kan avslöja om personen har missbrukat sin förskrivningsrätt. Utredningen om rätt information i vård och omsorg föreslog att yrkesutövare med begränsningar i förskrivningsrätten eller prövotid 19SOU 2012:42, s. 59. inte skulle finnas med i det publika registret.20 Några remissinstanser ifrågasatte om inte även uppgifter om begränsningar i förskrivnings- rätten borde göras tillgängliga för allmänheten.21 Ett argument var att det ansågs kunna skapa förvirring om inte all behörig personal var sökbar, även om de hade prövotid eller begränsad förskrivnings- rätt. Statskontoret ansåg att patientsäkerhetsskäl borde väga tyngre än yrkesutövarens personliga integritet. ansåg att om dessa uppgifter inte skulle finnas med borde det ändå framgå att personen finns i registret, men att ska kontaktas för mer information. Datainspektionen var i sitt remissvar positiv till att de uppgifter allmänheten skulle kunna ta del av i det publika registret endast omfattade de yrkesutövare som har en giltig legitimation, ingen begränsad förskrivningsrätt eller prövotid. Utredningens utgångspunkt är att alla som har en giltig legiti- mation bör kunna visas i sökresultatet. Uppgiften om omfattning av förskrivningsrätt behövs visserligen för att kunna kontrollera om en person har en viss förskrivningsrätt, men utredningen anser att den uppgiften är av så känslig karaktär att den likväl inte bör få visas i sökresultatet. Sökfunktionen kommer således inte att kunna använ- das för att kontrollera förskrivningsrätten. Det är dock främst de som expedierar läkemedel som har behov av att kontrollera förskriv- ningsrätten och de får redan uppgifterna via . bör lämpligen upplysa om att uppgifter om förskriv- ningsrätt inte visas i sökresultatet. Utredningen gör motsvarande bedömning avseende uppgift om förskrivarkod, dvs. den personliga kod som den som ska skriva ett recept på vissa läkemedel behöver. Uppgiften får anses vara av särskilt känslig karaktär, eftersom den som har ett yrke som normalt är för- knippat med förskrivningsrätt men saknar förskrivarkod normalt har fått förskrivningsrätten indragen, vilket kan ske vid missbruk av förskrivningsrätten. Härtill kommer att förskrivarkoden, tillsammans med den behöriges personnummer, skulle kunna missbrukas i försök att få läkemedel expedierade. Det är främst de som expedierar läke- medel som behöver uppgiften om förskrivarkod. De får uppgif- terna via E- hälsomyndigheten. 20SOU 2012:42, s. 57 f. 21Se t.ex. remissvar från Kommuner och Landsting (numera SKR), Statskontoret, Region , Region , och . att uppgift om förskrivarkod inte bör få visas i sökresultatet. Utred- ningen om rätt information i vård och omsorg kom till samma slutsats.22 Bestämmelser om prövotid finns i 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659). En prövotid ska beslutas för den som har legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården, om den legi- timerade har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke och oskicklig- heten kan befaras få betydelse för patientsäkerheten. Prövotid ska också beslutas om den legitimerade i eller i samband med yrkes- utövningen har gjort sig skyldig till brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon föreskrift som är av väsentlig betydelse för patientsäkerheten, eller på grund av andra omständigheter kan befaras vara olämplig att utöva yrket. Prövotid ska även beslutas om det kan befaras att en legitimerad yrkesutövare på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kommer att kunna utöva sitt yrke tillfredsställande (8 kap. 1 §). Tanken är att den legitimerade ska använda prövotiden till att förbättra sina förutsättningar att arbeta på ett säkert sätt. En uppgift om beslut om prövotid är således av särskilt känslig karaktär. Ett beslut om prövotid innebär emellertid ingen inskränkning av behörigheten att utföra de arbetsuppgifter som omfattas av legiti- mationen. Uppgift om beslut om prövotid behövs följaktligen inte för att kunna kontrollera om en person har en viss legitimation och därmed behörighet. Utredningen anser därför att det inte kan komma i fråga att låta ens beslut om löpande prövotid visas i sök- resultatet. bör lämpligen upplysa om att eventuella beslut om prövotid inte visas i sökresultatet. Den som har en gällande legitimation kommer alltså att visas i sökresultatet, utan någon upp- gift om huruvida en prövotid löper. Den som behöver uppgifter om beslut om prövotid får i stället kontakta på annat sätt. 22SOU 2012:42, s. 57. 7.9Ett nytt ändamål för Utredningens förslag: Personuppgifterna i får behandlas för att ge allmänheten upplysning om hälso- och sjukvårdspersonals behörighet. Utredningens bedömning: För att ska kunna göra det möjligt för allmänheten att genom en sökfunktion på internet kontrollera en persons legitimation behöver ett nytt ändamål införas för registret. De ändamål för vilka personuppgifterna i får behandlas anges uttömmande i 4 och 5 §§ HOSP-förordningen. Utredningen redogör i avsnitt 5.2.3 utförligt för de ändamål för vilka uppgifterna får behandlas. Något ändamål som innebär att person- uppgifterna i får behandlas för att allmänheten ska kunna kontrollera persons legitimation finns inte. För att i enlighet med utredningens förslag ska kunna göra det möjligt för allmänheten att genom en sökfunktion på internet kontrollera en viss persons legitimation behöver följakt- ligen ett nytt ändamål införas för registret. Det bör därför uttryck- ligen anges att personuppgifterna i också får behandlas för att ge allmänheten upplysning om hälso- och sjuk- vårdspersonals behörighet. Utredningens förslag: ska lämna den som är regi- strerad information om vad som gäller även i fråga om annat elek- troniskt utlämnande än direktåtkomst. Utredningens bedömning: Det är förenligt med dataskyddsför- ordningen att införa bestämmelser i svensk rätt om behandling av personuppgifter i enlighet med utredningens förslag om HOSP- registret på internet. Dataskyddsregleringen utgår från att varje behandling av person- uppgifter måste vila på minst en rättslig grund. I artikel 6.1 i data- skyddsförordningen finns en uttömmande uppräkning av dessa rättsliga grunder. Behandlingen är rättsligt grundad om den t.ex. är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige eller för att utföra en arbetsuppgift av all- mänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen). Av skäl 45 till dataskyddsförord- ningen framgår att hälso- och sjukvårdsändamål, såsom folkhälsa och socialt skydd och förvaltning av hälso- och sjukvårdstjänster inbegrips i allmänintresset. I delbetänkandet, avsnitt 4.6, redogör utredningen mer utförligt för vad som kan utgöra rättslig grund enligt dataskydds- förordningen. är enligt HOSP-förordningen skyldig att föra ett register över hälso- och sjukvårdspersonal (1 §). Enligt utredningens förslag ska en ny bestämmelse om att är skyldig att göra det möjligt för allmänheten att genom en sökfunktion på inter- net kontrollera en viss persons legitimation införas i HOSP-förord- ningen. Behandlingen av personuppgifterna i , inklu- sive utlämnandet av uppgifter via internet, blir därmed nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar , som är personuppgiftsansvarig (3 a §). Den rättsliga förpliktelsen är enligt förslaget fastslagen i HOSP-förordningen. Syftet med tillhanda- hållandet av uppgifter på internet – att allmänheten ska kunna kon- trollera en viss persons legitimation – kommer framgå uttryckligen av HOSP-förordningen (jämför artikel 6.3 i dataskyddsförord- ningen). De begränsningar i möjligheten att tillhandahålla person- uppgifter på internet som föreslås är sådana specifika krav som avses i artikel 6.2 i dataskyddsförordningen. I avsnitt 7.10.2 görs bedömningen att behandling av de redan införda personuppgifterna i för att ge allmänheten upplysning om hälso- och sjukvårdspersonals behörighet är förenlig med de ändamål för vilka personuppgifterna ursprungligen samlades in. Enligt skäl 50 till dataskyddsförordningen behövs då inte någon ny rättslig grund för den tillkommande behandlingen. Såväl tillhandahållandet av uppgifter på internet som de begräns- ningar i fråga om detta som föreslås är enligt utredningens mening förenliga med artikel 6 i dataskyddsförordningen. Enligt artikel 5 i dataskyddsförordningen får personuppgifter bara behandlas utifrån vissa grundläggande principer. Dessa principer gäller som ett ramverk vid all behandling av personuppgifter. En närmare redogörelse för dem finns i avsnitt 4.5 i delbetänkandet. Enligt principen om ändamålsbegränsning (finalitetsprincipen) i artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen ska personuppgifter samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och de får inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ända- mål. Ändamålsbegränsningen innebär alltså att den personuppgifts- ansvarige måste hålla sig till insamlingsändamålen och ändamål som inte är oförenliga med dessa. I artikel 6.4 i dataskyddsförordningen finns riktlinjer att beakta vid bedömningen av om återanvändning av personuppgifter för ett nytt ändamål är förenlig med insamlings- ändamålen. Utredningen föreslår att det i HOSP-förordningen anges att uppgifterna i får behandlas även för att ge allmän- heten upplysning om hälso- och sjukvårdspersonals behörighet (avsnitt 7.9). Det gäller även de personuppgifter som samlats in till HOSP-förordningen inte angav något sådant ändamål. Det föreslagna nya ändamålet bedöms vara förenligt med de ändamål som fanns angivna i HOSP-förordningen när respektive personuppgift samlades in till . Det primära ända- målet för behandlingen av personuppgifterna i har alltid varit att föra en aktuell förteckning över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (4 § HOSP-förordningen). Det finns en nära koppling mellan det ändamålet och att ge allmänheten upplysning om hälso- och sjukvårdspersonals behörighet.