sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — I linje härmed har vi också under utredningsarbetet särskilt upp- märksammats på behovet av kontroll från det allmännas sida just när enskilda utför vissa åtgärder som inte omfattas av krav på lov, t.ex. förändringar av bärförmågan vid ändring av väggar i bostadsrätts- lägenheter eller försämrar tillgänglighet vid stambyten. För lokaler där människor vistas mer än tillfälligt har också behovet av kontroll av brandskyddet i byggskedet särskilt lyfts. Det som kan konstateras 2009/10:170 Del 1 s. 376 och 513. Se även SOU 2008:68 s. 284 ff. är dock att anmälningsplikten har kommit att omfatta fler åtgärder än sådana som beskrivits. Härtill kommer att de olika bestämmelserna om anmälan och om undantag från krav på anmälan saknar tydlig uppdelning och struk- tur, vilket bidrar till att de är besvärliga att tolka och överblicka. För att åstadkomma en större tydlighet har tidigare framfört att bestämmelserna bör delas upp och struktureras på ett annat sätt.206 Även i vårt utredningsarbete har framkommit att nuvarande anmäl- ningsplikt inte alltid är ändamålsenligt reglerad, vare sig bestämmel- serna som sådana eller i förhållande till att vissa av åtgärderna även blir föremål för prövning av det allmänna enligt annan lagstiftning, t.ex. . Ett annat problem – av mer processuell karaktär – är att anmälnings- institutet i PBL – till skillnad från bygganmälningsinstitutet i ÄPBL –resulterar i beslut om startbesked och slutbesked, vilka som huvud- regel – jfr dock t.ex. 10 kap. 29 § om kompletterande villkor – utgör för den enskilde gynnande förvaltningsbeslut och därmed omfattas av negativ rättskraft enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer.207 En annan sak är att det i praktiken kan vara svårt att avgöra vad rätts- kraften egentligen omfattar, i vart fall såvitt gäller startbeskedet som bygger på antagande om att åtgärden i fråga uppfyller tillämpliga krav (10 kap. 23 § PBL; jfr även avsnitt 7.6.10). Detta innebär att anmälningsinstitutet i PBL får en helt annan karaktär än den gängse i näraliggande offentligrättslig lagstiftning; bl.a. medför rättskraften inte alltid önskvärda konsekvenser för pröv- ningsramen i den eventuellt efterkommande tillsynsverksamheten. Sammantaget finns det ett antal skäl som talar för en reviderad anmälningsplikt. Vi återkommer nedan mer i detalj till våra förslag. 7.16.2En ny reglering i 6 kap. PBF Vi föreslår att lov uteslutande ska regleras i PBL och anmälan i PBF (se avsnitt 7.5.3). Detta har i sig inneburit ett omfattande behov av ändringar i det nuvarande 6 kap. PBF. Härtill kommer att vi föreslår ett antal materiella ändringar i anmälningsplikten (se nedan). Vi har därför gjort bedömningen att ett nytt 6 kap. PBF bör tas fram. 206Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 38 ff. 2016/17:180 s. 218 ff., även SOU 2010:29 s. 564 ff. turen i kapitlet bygger i huvudsak på delarna krav på anmälan, förut- sättningar för godkännande av anmälan samt handläggningen av an- mälningsärenden (se avsnitt 7.3.2). En ny anmälningsplikt ska vidare enligt vår mening uteslutande träffa åtgärder som rör de tekniska egenskapskraven (8 kap. 4–7 §§ PBL). Prövningen av de anmälda åtgärderna ska begränsas till just dessa frågor, vilket innebär att prövningsramen blir betydligt mer inskränkt än vad som gäller vid en lovprövning. Bestämmelser om förutsättningar för godkännande av en anmälningspliktig åtgärd och därmed för startbesked ska – liksom – regleras i 10 kap. PBL (se avsnitt 7.20.5). En upplysning om att förutsättningarna för god- kännande av en anmälningspliktig åtgärd finns i 10 kap. PBL bör dock föras in med övriga bestämmelser om anmälan i nya 6 kap. PBF. Anmälningsplikten bör således endast träffa sådana åtgärder vilka som huvudregel inte rör andra enskilda intressen än anmälarens, vilket också korresponderar med begränsningen i klagorätten enligt 13 kap. 15 § PBL (se avsnitt 7.21.5). 7.16.3Anmälningsplikt för byggtekniska åtgärder Mot bakgrund av vad som har angetts ovan, föreslår vi en anmäl- ningsplikt som i huvudsak ska gälla för de åtgärder där en tillsyn är motiverad utifrån de tekniska egenskapskraven i 8 kap. 4–7 §§ PBL. En väl avgränsad och ändamålsenlig anmälningsplikt är eftersträvans- värd för att tydliggöra syftet att i första hand skydda människors hälsa och säkerhet, men även för att plikten ofta missuppfattas av enskilda och därmed kan medföra konsekvenser i form av krav på rättelse och sanktionsavgift. Åtgärder som inte omfattas av krav på lov – och heller inte an- mälan – bör i förekommande fall i stället bli föremål för prövning i efterhand inom ramen för byggnadsnämndernas tillsynsverksamhet. Utan en anmälningsplikt kommer inte rättskraftiga beslut om start- besked och slutbesked att begränsa nämndernas prövningsram i dessa tillsynsärenden. Utformningsfrågor och tekniska frågor kan ibland vara två sidor av samma mynt. Det finns ofta tekniska aspekter t.ex. på byte av ut- vändiga material, inte minst genom att åtgärden kan påverka bygg- nadens brandskydd. Att göra en tillbyggnad, även en mindre i form av en takkupa, påverkar också ofta den bärande konstruktionen. Vidare kan även en ändrad användning, utan några byggåtgärder, i sig ställa ändrade krav på utrymningsvägar och dörrbredder. Om en sådan åtgärd väsentligt påverkar byggnadens brandskydd eller kon- struktion, ska även övriga krav bedömas inför ett startbesked (10 kap. 23 § PBL). Detta kan delvis förta fördelen med att en åtgärd i och för sig inte omfattas av krav på lov.208 För att komma till rätta med detta, föreslår vi vissa förtydliganden vad gäller vilka krav som ska uppfyllas för godkännande av en anmälningspliktig åtgärd (se av- snitt 7.20.5). Även om prövningsram i själva anmälningsärendet begränsas, hindrar det förstås inte att nämnden initierar ett (annat) tillsynsärende om andra frågor, om nämnden görs uppmärksam på att det krävs. Rivning av en byggnad eller en del av en byggnad Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 1 PBF framgår att för åtgärder som inte omfattas av krav på lov krävs det en anmälan vid rivning av en byggnad eller en del av en byggnad. I nuvarande 6 § 1 anges dock att anmälningsplikten inte omfattar rivning av en byggnad eller en del av en byggnad som är a) en komplementbyggnad, b) ett sådant skärmtak eller en sådan tillbyggnad som avses i 9 kap. 4 eller 6 § PBL, eller c) en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan lik- nande näring. Vi har föreslagit en förhållandevis omfattande rivningslovsplikt i ett område som omfattas av en detaljplan. föreslår vi undantag bl.a. för rivning av sådan byggnad där bygglov inte krävs för uppförandet. I ett område som inte omfattas av en detaljplan före- slår vi en rivningslovsplikt i huvudsak för särskilt värdefulla bygg- nadsverk och områden (se avsnitt 7.12). Med våra förslag kommer således ett stort antal rivningsåtgärder inte att omfattas av krav på lov. Frågan är vilka av dessa som bör omfattas av en anmälningsplikt. Under utredningsarbetet har framkommit att nuvarande anmäl- ningsplikt omfattar åtgärder som i viss utsträckning även kan om- fattas av tillämpningsområde (jfr bl.a. 15 kap. MB). 208Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 29. har dock inte framkommit att anmälningsplikten i PBF helt över- lappar den prövning som regleras i . Dessutom finns be- stämmelser i PBL rörande kontrollen av rivningsåtgärderna (se t.ex. 10 kap. 6 § PBL), vilket också talar för att en självständig anmälnings- plikt enligt PBF är befogad. har framfört att det är ologiskt och omotiverat med en anmälningsplikt för rivning av en byggnad som kan uppföras utan lov.209 Vi instämmer häri; även vad gäller rivningslovsplikten föreslår viett undantag från lovplikten där bygglov inte krävs för uppföran- det av byggnaden (se avsnitt 7.12). konstaterar vi att det främsta syftet med en anmälnings- plikt är att säkerställa att rivningsavfallet hanteras på ett sätt som är förenligt med den plan- och byggrättsliga regleringen. Detta intresse kan göra sig lika starkt gällande även om byggnaden eller byggnads- delen i sig inte har krävt lov. Vi föreslår därför att undantaget i stället ska omfatta rivning av en byggnad eller en byggnadsdel som har en byggnadsarea som inte är större än . Dels avgrän- sas undantagets tillämpningsområde på ett tydligt sätt, dels kommer anmälningsplikten typiskt sett inte att träffa rivning av byggnader som inte har omfattats av krav på lov vid uppförandet, t.ex. vissa komplementbyggnader, och som på grund av sin begränsade stor- lek normalt sett inte genererar så stora avfallsmängder att en an- mälningsplikt är nödvändig. Anmälningsplikten kommer dock – till skillnad från – att träffa t.ex. rivning av större ekonomibygg- nader (jfr nuvarande 6 kap. 6 § 1 c PBF). Vi föreslår inte att det införs någon anmälningsplikt för rivning av sådana andra anläggningar än byggnader, som inte omfattas av krav på rivningslov. Enligt vår mening är anläggningarna alltför disparata för att kunna hanteras på ett ändamålsenligt sätt genom anmälnings- institutet. I de fall rivning orsakar avfall – och särskilt farligt sådant – bör det i stället hanteras enligt bestämmelser. 209Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 45 f. Väsentlig påverkan på konstruktionen av byggnadens bärande delar Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 3 PBF framgår att anmäl- ningsplikten omfattar en ändring av en byggnad, om ändringen inne- bär att konstruktionen av byggnadens bärande delar berörs. Enligt uppfattning är syftet med anmälningsplikten att kunna pröva hur en åtgärd påverkar förmågan att uppfylla de tekniska egenskapskraven. anser därför att anmälningsplikten ska gälla först om byggnadens bärande konstruktion påverkas väsent- ligt.210 förslag innebär inte någon ändring i sak. Vi instäm- mer i att förslag till ny ordalydelse för bestämmelsen är ändamålsenlig. Vad som väsentligt påverkar en bärande konstruktion kan vid behov förtydligas genom allmänna råd från på samma sätt som har förtydligat anmälningsplikten för eld- städer, brandskydd och ventilation i allmänna råd om an- mälan för åtgärder som inte är bygglovspliktiga. har även i denna del framfört att det är ologiskt och omotiverat med en anmälningsplikt för ändringar av en byggnad som inte omfattas av krav på bygglov eller anmälan vid nybyggnad.211 Mot bakgrund av vad vi har anfört ovan, instämmer vi inte häri; anmäl- ningsplikten ska ju säkerställa att kraven gällande konstruktionen av byggnadens bärande delar uppfylls och det intresset kan göra sig lika starkt gällande även om uppförandet av byggnaden eller byggnads- delen i sig inte har omfattats av krav på lov eller anmälan. En annan sak är att väsentlighetskriteriet förstås innebär att antalet anmälnings- pliktiga åtgärder begränsas i stor utsträckning, inte minst vad gäller uppförande av komplementbyggnader som inte omfattas av krav på lov (eller anmälan) med våra förslag. Det kommer således normalt sett inte att krävas anmälan för att t.ex. göra en avväxling i en frigge- bod eller ett komplementbostadshus, dvs. helt i enlighet med det rätts- läge som råder . 210Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 48 f. 211Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 45. Ingen anmälningsplikt för påverkan på en planlösning Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 3 PBF framgår att anmälnings- plikten omfattar en ändring av en byggnad, om ändringen innebär att byggnadens planlösning påverkas avsevärt. När det gäller nuvarande anmälningsplikt för ändringar som på- verkar en planlösning, föreslår att kriteriet avse- värt ersätts med väsentligt för att skapa en större enhetlighet med anmälningsplikten för övriga ändringsåtgärder. I övrigt resonerar i sin tidigare rapport inte närmare kring anmälningsplikten vid ändring av planlösning.212 Under utredningsarbetet har framkommit skäl att överväga om det verkligen finns tillräckliga skäl för att behålla påverkan på plan- lösningen som en självständig grund för anmälningsplikt. Bygg- processutredningen hänvisade i sitt betänkande Bygg – helt enkel till tidigare förarbeten och menade att anmälningsplikten inte träffar t.ex. att man tar upp eller sluter till någon enstaka dörröppning inom en och samma bostadslägenhet, men däremot att man slår samman två bostadslägenheter till en. Anmälningsplikt skulle även kunna träffa en delning av en lägenhet till två, liksom när ett utrymme från en lägenhet överförs till en annan lägenhet samt inredande av tidigare oinredd vind. Utredningen resonerade vidare kring att anmälnings- plikten avseende ändringar i planlösningen syftar till att säkerställa intressen om bl.a. tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga men även brandsäkerhet eller ventilation, t.ex. vad gäller avstånd till utrymningsvägar eller luftflöden.213 En självständig anmälningsplikt för ändringar i en planlösning innebär förstås att det allmänna i större utsträckning görs uppmärk- sam på åtgärder som kan påverka de enskilda och allmänna intressen som den plan- och byggrättsliga regleringen syftar till att säkerställa. Det kan t.ex. handla om ändringar i planlösningen som kan påverka brandskyddet utan att utlösa anmälningsplikten som syftar till att säkerställa det skyddet. Det kan också handla om en ändrad planlös- ning som innebär att vissa rum i en bostad utsätts för ökat buller. måste anmälningsplikten – liksom lovplikten – vara enkel, effektiv och ändamålsenlig. Flertalet av de åtgärder som utlöser en anmälningsplikt på grund av påverkan på planlösningen, 212Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 48 f. 213Se SOU 2008:68 s. 286 ff. är redan anmälningspliktiga på en annan grund, t.ex. genom att de påverkar brandskyddet eller ventilationen i byggnaden. I utredningsarbetet har det också framkommit att många änd- ringar av planlösningar sker utan överväganden om det är en väsent- lig ändring eller inte, så som ändring från landskaps- eller cellkontor eller vice versa, ändrad omfattning av lager i en butik eller enstaka nya rumsavgränsningar i en industribyggnad. Härtill kommer att de tekniska egenskapskraven gäller oavsett om åtgärderna i fråga omfattas av en anmälningsplikt eller inte (jfr dock även 8 kap. 8 § PBL). Det innebär att brister som t.ex. rör till- gänglighet eller buller som uppmärksammas i ett anmälningsärende om t.ex. brandskydd, kan (och ska) hanteras genom tillsyn (11 kap. PBL). Detsamma gäller om i ett anmälningsärende uppmärksammas t.ex. på att ombyggnadsåtgärderna kan aktualisera följdkrav i 8 kap. PBL (se 2 §). Brister kan dessutom i förekommande fall hanteras genom tillsyn enligt 26 kap. (jfr även 33 § FMH). Vid en samlad bedömning anser vi att det saknas tillräckliga skäl för att behålla en självständig anmälningsplikt för ändringar i plan- lösningen. Vi föreslår därför att denna tas bort. Ändring av en byggnad som väsentligt påverkar brandskyddet i byggnaden Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 6 PBF följer en anmälnings- plikt för en sådan ändring av en byggnad som väsentligt påverkar brand- skyddet i byggnaden. Enligt bör det förtydligas att anmälningsplikten inte bara omfattar ändringar som påverkar brandskyddet i byggnaden, utan även åtgärder som påverkar en utvändiga brandskydd. förslag innebär inte att den nuvarande anmälningsplikten ändras i sak.214 Vi instämmer häri. Således bör en ändring av en bygg- nad vara anmälningspliktig, om ändringen innebär att byggnadens brandskydd påverkas väsentligt. I övrigt har vi inte funnit skäl att föreslå någon ändring av bestämmelsen.215 214Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 49. 215Jfr även SOU 2008:68 s. 288 ff. Installation eller väsentlig ändring av en hiss, eldstad, rökkanal eller anordning för ventilation i byggnader Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 3 PBF följer en anmälnings- plikt för installation eller väsentlig ändring av en hiss, eldstad, rök- kanal eller anordning för ventilation i byggnader. Det har under utred- ningsarbetet inte framkommit skäl att ändra denna bestämmelse.216 Installation eller väsentlig ändring av en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp i en byggnad Bygglovsplikt för väsentliga ändringar i installationer för vatten och avlopp infördes i byggnadsstadgan . I förarbetena anfördes att lovplikten avsåg ändringar som påverkade installationens säkerhet med hänsyn till risken för olycksfall, förgiftning, eller sanitär olägen- het samt sådana förändringar som kunde medföra påtaglig föränd- ring av den allmänna va-anläggningens funktion.217 Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 5 PBF följer en anmäl- ningsplikt för installation eller väsentlig ändring av en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp i en byggnad eller inom en tomt. Med hänvisning till rapporten avloppsanläggningar – Översyn av prövningsförfaranden enligt plan- och byggförordningen och miljö- balken (Rapport 2015:43) som Havs- och vattenmyndigheten tillsam- mans med har tagit fram, anser att det inte är skäligt med den dubbelprövning av enskilda avlopp som finns i miljö- respektive plan- och bygglagstiftningen (jfr främst 9 kap. 7 § MB och 12–16 §§ FMH). föreslår att en installation eller väsentlig ändring av en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp i en byggnad eller inom en tomt inte ska vara anmälningspliktig om åtgärden avser en enskild avloppsanläggning inom en tomt och anläggningen inte enbart är av- sedd att föra avloppsvattnet till en allmän avloppsanläggning.218 Vi instämmer i och för sig häri. Enligt vår bedömning behöver anmälningsplikten dock över huvud taget inte omfatta va-anläggning inom en tomt utan endast i en byggnad. 216Jfr även SOU 2008:68 s. 288 ff. 217Se SOU 2008:68 s. 290. 218Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 49 f. Anmälningsplikten för det sistnämnda motiveras i första hand av att t.ex. omfattande stambyten i flerbostadshus i sig kan bryta mot tekniska krav och därmed leda till olägenhet. Sådana ändringar kan också påverka möjligheten att uppfylla kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga, vilket i sin tur påverkar förutsättningarna för tillämpning av lagen om bostadsanpassningsbidrag. Anmälningsplikten kan också motiveras med hänsyn till att en anmälningsplikt generellt kan bidra till att rörinstallationer som kan leda till vattenläckor inne i konstruk- tioner undviks.219 förslag till undantag för enskilda avloppsanläggningar inom en tomt syftar till att undvika dubbelprövning av dessa anlägg- ningar, vilka även regleras i . Vi finner som sagt dock inte heller skäl att överhuvudtaget ha en anmälningsplikt för åtgärder inom en tomt. Om åtgärder vidtas som har betydelse för en allmän va-anläggning, regleras det i tillräcklig utsträckning av bestämmel- serna i lagen om allmänna vattentjänster om va-abonnentens förhål- lande till och ansvar gentemot va-huvudmannen (jfr t.ex. 19–21 §§, men även 18 § 2 och 41 §). I förekommande fall kan vidare olägen- heter till följd av ändringar inom tomten hanteras genom (26 kap. MB). Anmälningsplikten för åtgärder inom en tomt bör så- ledes tas bort. uppmärksammade i sitt betänkande Bygg –helt enkelt att anmälningsplikten inte omfattar installationer för vattenburna värmesystem, som brister i dessa installationer svarar för ungefär en fjärdedel av alla skador i olika ledningssystem.220 Under utredningsarbetet har dock inte framkommit annat än att en ändamålsenlig avgränsning av anmälningsplikten är kopplingen till vattenförsörjning och avlopp. Nybyggnad eller väsentlig ändring av ett vindkraftverk Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 8 PBF följer en anmälningsplikt för nybyggnad eller väsentlig ändring av ett vindkraftverk. Det har under utredningsarbetet inte framkommit skäl att ändra denna bestämmelse. Vad gäller lovplikt för vindkraftverk, se vidare avsnitt 7.7.8 och 7.7.9. 1985/86:1 s. 509 och SOU 2008:68 s. 291 f. 220Se SOU 2008:68 s. 292. Nybyggnad eller tillbyggnad som undantagits från krav på bygglov i en detaljplan eller i områdesbestämmelser Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 2 PBF följer en anmälnings- plikt för nybyggnad eller tillbyggnad som enligt nuvarande 9 kap. 7 § PBL har undantagits från krav på bygglov. Vi föreslår att kommunerna inte längre ska ha möjlighet att reglera lovplikten i detaljplan och områdesbestämmelser (se avsnitt 7.5.4). Vad gäller befintliga planbestämmelser om undantag från krav på lov föreslår vi dock att sådana ska upphöra att gälla vid utgången av (se kapitel 8). Vi föreslår således – fram till dess – en anmälningsplikt för sådan nybyggnad eller tillbyggnad som omfattas av krav på lov, men som har undantagits från krav på bygglov i en detaljplan eller i områdesbestämmelser. Ingen anmälningsplikt för underhåll av ett sådant byggnadsverk med särskilt bevarandevärde som omfattas av skyddsbestämmelser Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 7 PBF följer en anmälnings- plikt för underhåll av ett sådant byggnadsverk med särskilt bevarande- värde som omfattas av skyddsbestämmelser som har beslutats med stöd av nuvarande 4 kap. 16 § eller 42 § andra stycket PBL eller mot- svarande äldre föreskrifter. Enligt är det många byggnadsnämnder och fastighets- ägare som inte känner till hur långtgående denna anmälningsplikt är. Det är därför mycket troligt att det utförs underhåll på byggnader som är särskilt värdefulla och omfattas av skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser utan att en anmälan lämnas in till . finns det sannolikt byggnader som är särskilt värdefulla men som inte omfattas av skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser och för vilka det inte krävs en anmälan vid underhåll. anser att det är viktigt att det på ett klart och entydigt sätt framgår om en åtgärd är anmälningsplik- tig. Detta inte minst mot bakgrund av de betydande ekonomiska konsekvenser en utebliven anmälan kan medföra för den enskilde. Enligt erfarenheter är inte ens planförfattare alltid medvetna om den mycket omfattande anmälningsplikt som skyddsbestämmel- ser i detaljplan och områdesbestämmelser medför. Det är då inte rim- ligt att förvänta sig att enskilda fastighetsägare ska förstå vad kravet på anmälan innebär. En alltför omfattande anmälningsplikt för allt underhåll av byggnader som omfattas av skyddsbestämmelser kan också motverka kommunernas vilja att värna befintliga kulturvärden. Det kan uppfattas som alltför ingripande att införa en skyddsbestäm- melse för t.ex. en enstaka port om det innebär att allt underhåll av byggnaden därmed blir anmälningspliktigt. har föreslagit att denna anmälningsplikt upphävs och att det i stället införs en möj- lighet att i detaljplan eller områdesbestämmelser bestämma att ett sär- skilt underhåll av byggnader som omfattas av förvanskningsförbud ska omfattas av krav på anmälan.221 Vi instämmer i och för sig i flera delar i vad anför. Vi föreslår dock att kommunerna inte ska få reglera vare sig lovplikt eller anmälningsplikt i detaljplan och områdesbestämmelser (se av- snitt 7.5.4). Vi konstaterar vidare att den nu aktuella anmälningsplikten inte tar sikte på åtgärder som rör de tekniska egenskapskraven, varför dessa åtgärder enligt vår mening inte bör hanteras inom ramen för anmälningsinstitutet (se avsnitt 7.20.5). Av skäl som framgår av av- snitt 7.10.5 föreslår vi inte heller att underhåll generellt sett ska ut- lösa en lovplikt vad gäller ett värdefullt byggnadsverk. Anledningen härtill är framför allt att yttre underhållsåtgärder på byggnader i många fall ändå omfattas av lovplikt så som fasadändringar. Mot bakgrund av det nu anförda föreslår vi i denna del samman- fattningsvis att anmälningsplikten för underhåll av ett sådant bygg- nadsverk med särskilt bevarandevärde som omfattas av skyddsbestäm- melser tas bort. Ingen anmälningsplikt för komplementbostadshus