sou · H9B331 · 2022-01-01 00:00:00 — organisa- tion ska enligt förslaget regleras i författning och omfatta ledning, samordning, uppföljning, utveckling samt den operativa verksam- heten inom yrkestrafikområdet. Förslaget strider dock mot de grundläggande principerna som låg till grund för omorganisationen till en myndighet 2015. I förarbetena till lagstiftningen anges att i stor utsträckning ska få bestämma sin egen organisation och att denna endast i liten utsträckning författningsregleras. Av förarbetena framgår vidare att det är huvuddragen i polisens verksamhet som ska regleras i lag, det vill säga grundläggande bestämmelser om myndighetens uppgifter och organ. Utredaren motiverar sitt förslag med att trafikpolisverksamheten skiljer sig åt från övrig verksamhet inom i ett antal avseenden. Det finns emellertid flera andra delar av myndighetens verksamhet som också skiljer sig åt i väsentliga delar från övrig verk- samhet. Två exempel är gränspolisverksamhet och arbetsplatsinspek- tioner med stöd av utlänningslagen. Att påbörja författningsreglering av sådana delar av verksamhet som skiljer sig åt från andra delar av myndighetens verksamhet är varken rimligt eller önskvärt. Rikspolischefen beslutar bland annat om myndighetens ledning och organisation, ansvarsfördelning, delegering av beslutanderätt samt formerna i övrigt för myndighetens verksamhet i Arbetsord- ning för . Arbetsordningen gäller före övriga styr- dokument. En ändamålsenlig och enhetlig organisation samt nöd- vändiga åtgärder för en effektiv kontroll av yrkestrafiken går därför att få till stånd genom interna förändringar och förtydliganden inom myndigheten där strukturen med process- och verksamhetsansvar som gäller för myndighetens övriga verksamhet kan upprätthållas. I myndighetens interna arbete har också uppmärksammats behov av förändringar i organisationen av den regionala trafikpolisverksam- heten och i arbetet med att styra, följa upp och utveckla trafikpolis- verksamheten. Myndighetens ledning instämmer i behovet av en ambitionshöj- ning på yrkestrafikområdet samt genomförande av nödvändiga för- ändringar. har redan vidtagit flera åtgärder i syfte att komma till rätta med de brister som utredningen har uppmärk- sammat. har ansvar för att genomföra sitt uppdrag och bör därför självständigt kunna göra bedömningen av hur de ekono- miska resurserna ska fördelas för att kunna ge rätt förutsättningar för verksamheten och uppnå effektivitet. Myndighetens uppfattning är därför att regeringen inte i detalj ska besluta om resurserna för verksamheten inom yrkestrafikområdet inom . Särskilt yttrande av expert Utredningen ska enligt direktiven ”analysera vilka ytterligare över- trädelser av bestämmelser på yrkestrafikområdet utöver redan sank- tionerade som bör vara föremål för en sanktionsväxling från straff- rättsliga påföljder till sanktionsavgifter, och lämna förslag till hur systemet och ansvarsfördelningen bör utformas.” Utredningen har i denna del, enligt min uppfattning, intagit en alltför defensiv ståndpunkt. I SOU 2013:38 ”Vad bör straffas?” dras slutsatsen att just yrkestrafikområdet kan bli föremål för en ytter- ligare sanktionsväxling. Regeringen har i promemorian ”Komplett- erande bestämmelser om kör- och vilotider”, I2021/00001, föreslagit att det ska bli möjligt att påföra utländska transportföretag sank- tionsavgifter vid överträdelser genom att det införs bestämmelser om att polisman och bilinspektör ska besluta om förskott för sådana avgifter vid en vägkontroll. En sanktionsväxling på ytterligare om- råden, utöver de som utredningen föreslår, skulle ligga väl i linje med regeringens förslag i nämnda promemoria och även den tidigare utredningens förslag. Ett av de första problemen som då uppstår är hur yrkestrafik ska definieras i denna kontext. Många trafikbrott kan begås såväl av privatpersoner som inom ramen för yrkestrafik. Detta blir mycket tydligt vid exempelvis brott mot fordonsförordningen (2009:211) och det ansvar som där drabbar ägare resp. förare. Är ägaren av det bristfälliga fordonet ett företag drabbas den person som bär det straffrättsliga ansvaret i bolaget, bolagsföreträdare eller trafikansva- rig, av ett personligt straffrättsligt ansvar i form av penningböter. Att föraren av det bristfälliga fordonet drabbas av ett personligt straffrättsligt ansvar ligger väl i linje med avsikten med regleringen. Däremot leder det till mindre lämpliga konsekvenser att en före- trädare för exempelvis ett åkeri drabbas personligen av de i samman- hanget låga botbeloppen. Att inom ramen för det straffrättsliga systemet finna en adekvat lösning för att uppnå det eftersträvade resultatet, mer trafiksäkra fordon inom yrkestrafiken och därmed också en rättvisare konkurrens, låter sig inte göras så lätt. De ramar som straffrätten sätter upp ger inte den flexibilitet som är nödvändig. Istället skulle en sanktionsväxling som drabbar en ägare i de fall denne är en juridisk person kunna genomföras. Genom att sank- tionsväxla ägarens ansvar för fordonsbrister i de fall denne är en juridisk person skulle en mer adekvat konsekvens i form av en anpas- sad sanktionsavgift kunna utgå mot företaget. På detta sätt skulle trafiksäkerheten gynnas och möjligheten till osund konkurrens genom att inte hålla en fordonsflotta i föreskrivet skick försvåras. Behovet av att kunna använda straffprocessuella tvångsmedel kan ibland motivera att ett brott inte sanktionsväxlas. Något sådant in- tresse gör sig inte gällande avseende fordonsbrister. Att göra den avgränsning till ärenden som enbart rör den rent yrkesmässiga trafiken som utredningen gör leder till att dessa brott mot fordonsförordningen inte kommer att sanktionsväxlas. Den ytterligare avgränsning som utredningen ställt upp att samma regel- överträdelse inte ska kunna leda till såväl straff mot en fysisk person som sanktionsavgift mot en juridisk person utgör ytterligare en begräsning som gör att en ändamålsenlig utvidgning av det sank- tionsväxlade området försvåras. Denna systematik med såväl person- ligt straffrättsligt ansvar för en förare som sanktionsavgift mot företag för samma regelöverträdelse finns redan etablerad i förord- ning (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m. Jag anser således att det finns potential med en vidare sanktions- växling även på andra områden än de föreslagna. Vad gäller transport av farligt gods är utredningens uppfattning att denna lagstiftning bör ses över i ett särskilt sammanhang. Detta är en uppfattning som jag delar då jag ser flera tillämpningsproblem med hur området regleras. Jag anser dock att området är syn- nerligen väl lämpat för en framtida sanktionsväxling. Särskilt yttrande av sakkunniga och Utredaren har haft i uppdrag att göra en översyn av hur kontroll- verksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder. Vi delar utredarens bedömning att dagens struktur för kontroller av yrkestrafiken ska behållas. För del innebär det att den fortsatt ska ansvara för de kontroller av yrkestrafiken som myndigheten nu ansvarar för. Vi delar också utredarens bedömning att verksamheten såväl som samarbetet mellan berörda myndigheter kan utvecklas och effektiviseras. Däremot kan vi inte ställa oss bakom förslaget att bestämmelser om trafikpolisverksamhet som kräver specialistkunskap inom yrkes- trafikområdet bör föras in i polislagen och instruktion. Vi ställer oss inte heller bakom förslaget att regeringen ska besluta om resurserna för verksamheten inom yrkestrafikområ- det inom . Föreslagna ändringar skulle innebära ett avsteg från den organisa- tionsstruktur som har lagts fast vid ombildningen 2015 till en Polis- myndighet där utgångspunkten för författningsarbetet var att Polis- myndigheten i så stor utsträckning som möjligt skulle få bestämma sin egen organisation och därmed endast författningsregleras i liten utsträckning (prop. 2013/14:110 s. 395). Detta innebär att Polismyn- dighetens och polisens uppgifter inte regleras annat än på över- gripande nivå i författning. Vi delar inte utredningens bedömning att det finns starka skäl för att ompröva detta ställningstagande och att det finns ett antal förutsättningar i trafikpolisverksamheten som gör att den skiljer sig från andra delar av verksamhet. Svenska myndigheter har som utgångspunkt stora befogenheter att bestämma hur tillgängliga medel ska disponeras. Myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för verksamheten och för att den bedrivs effektivt. I särskilda fall finns det anledning att särskilja medel för viss verksamhet. Ett exempel på detta är den avdelning vid som ansvarar för handläggningen av ärenden om brott av polisanställda, åklagare och domare (2 b § p. 2 polislagen). Det bör noteras att regeringen inte särskiljer medel för de två övriga avdelningar som särskilt pekas ut i 2 b § polislagen. Eftersom myn- dighetens ledning ska tillse att verksamheten bedrivs effektivt måste den också i så hög utsträckning som möjligt ha befogenhet att orga- nisera och budgetera verksamheten. Med anledning av ovan anser vi därför att är bäst lämpad att avgöra hur den ska organisera sig och hur resurser ska fördelas internt för att fullgöra de arbetsuppgifter och mål som myndigheten har. Vi anser att det är möjligt att åstadkomma utveckling och effektivi- sering av yrkestrafikverksamheten utan de förslag som utredningen lägger fram i dessa delar. Bland åtgärderna kan till exempel nämnas riktade uppdrag till och Transportstyrelsen att gemensamt utveckla och förbättra verksamheten, uppdrag om extern utvärdering av verksamhet samt gemensamma myndighetsdialoger med och Transportstyrelsen. Slutligen kan tilläggas att regeringen och redan har vidtagit flera åtgärder i syfte att komma till rätta med de brister som utredningen har uppmärksammat. Regeringens propositioner och skrivelser m.m. Proposition 1951:30 med förslag till vägtrafikförordning m.m. Proposition 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. Proposition 1981/82:142 om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). Proposition 1989/90:2 om trafiknykterhetsbrotten m.m. Proposition 1993/94:24 med förslag till ändrade regler om kroppsvisitation och kroppsbesiktning, m.m. Proposition 1994/95:23, Ett effektivare brottmålsförfarande. Proposition 1996/97:137, Nollvisionen och det trafiksäkra samhället. Proposition 1996/97:175, Ändringar i polislagen m.m. Proposition 1998/99:43, Drograttfylleri och sjöfylleri. Proposition 2003/04:159, Tillfälligt omhändertagande av egendom för att förhindra trafiknykterhetsbrott. Proposition 2007/08:53, Ökade möjligheter att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri. Proposition 2008/09:31, Transportstyrelsen och dess verksamhet. Proposition 2008/09:93, Mål för framtidens resor och transporter. Proposition 2008/09:218, Lag om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen. Proposition 2009/10:20, Transportstyrelsens verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet. Proposition 2009/10:95, Luftfartens lagar. Proposition 2009/10:171, Trafiknykterhetskontroller i hamnar. Proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Proposition 2011/12:80, Nya lagar för yrkestrafik och taxi. Proposition 2012/13:1, Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:68, Förlängd försöksverksamhet med trafik- nykterhetskontrollanter i hamnar. Proposition 2013/14:110, En ny organisation för polisen. Proposition 2013/14:234, Sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelserna om cabotagetransport på väg. Proposition 2013/14:256, Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen . Proposition 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för . Proposition 2017/18:165, Effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. Proposition 2017/18:209, Beställaransvar för ordning och reda på vägarna. Proposition 2018/19:33, Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet. Proposition 2019/20:64, Hemlig dataavläsning. Proposition 2019/20:150, Mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering. Proposition 2020/21:1, Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, Skr. 2009/10:79. Regeringsuppdrag, Uppdrag att utvärdera lagen (2010:374) om försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar, dnr. Ju2010/4252/L4. Regeringsuppdrag, Uppdrag att utvärdera lagen (2010:374) om försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar, dnr. Ju 2012/4841/L4. Regeringsuppdrag, Uppdrag att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken, N2015/06815/MRT. Regeringsuppdrag, Uppdrag att analysera de juridiska, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för ett införande av automatiska nykterhetskontroller i vissa hamnar, dnr. N2015/3208/MRT. Regeringsuppdrag, Uppdrag till och andra berörda myndigheter att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet, dnr. Ju2015/09350/PO. Regeringsuppdrag, Uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (ANDT-strategin), dnr. S2016/01028/FST. Regeringsuppdrag, Uppdrag att förbereda ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller i vissa hamnar, N2016/02791/MRT. Regeringsuppdrag, Uppdrag att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet för vägtrafik, dnr. N2016/05493/TS. Regeringsuppdrag, Uppdrag om metodutveckling för myndighets- gemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet, dnr. A2017/02422/ARM. Regeringsuppdrag, Uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll, dnr. N2017/05711/MRT. Regeringsuppdrag, Uppdrag att inrätta pilotprojekt som riktar sig mot näringsverksamhet kopplad till organiserad brottslighet, dnr. Ju2020/02483/PO. Ds 2008:68, Alkoholutandningsprov i svenska hamnar. Ds 2012:40, Förlängd försöksverksamhet med trafiknykterhets- kontrollanter i hamnar. Promemoria, Kompletterande bestämmelser om kör- och vilotider, dnr. I2021/00001. Rapport från 2011/12:RFR8, Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg. SOU 1938:44, Processlagberedningens förslag till rättegångsbalk. SOU 1992:61, Ett reformerat åklagarväsende. SOU 1995:47, Tvångsmedel enligt 27 och 28 kap. RB samt polislagen. SOU 1996:125, Droger i trafiken. SOU 2000:25, Den centrala polisen. SOU 2002:14, Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2004:100, Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2005:86, Ägaransvar vid trafikbrott. SOU 2006:12, Rattfylleri och sjöfylleri. SOU 2006:47, Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:22, Skyddet för den personliga integriteten. SOU 2008:9, Transportinspektionen – En myndighet för all trafik. SOU 2012:13, En sammanhållen svensk polis. SOU 2013:38, Vad bör straffas? SOU 2014:63, Organiserad brottslighet – förfälts- och underlåtenhets- ansvar, kvalifikationsgrunder m.m. SOU 2016:82, En översyn av lagstiftningen om företagsbot. SOU 2018:48, En lärande tillsyn – Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. Utländskt offentligt tryck m.m. Kontakt med , , , , via e-post. RP 222/2010 rd, Regeringens proposition till med förslag till översyn av förundersöknings- och tvångsmedelslagstiftningen. Kontakt med , Samferdselsdepartementet, , , via e-post. Kontakt med , avdelningsdirektör vegvesen, , , via Skype. St. 40, Melding til , Trafikksikkerhetsarbeidet – samordning og organisering. NOU 2017:11, Bedre bistand. Fremtidig organisering av politiets særorgan. NOU 2019:26, Rusreform – fra straff till hjelp. Kontakt med , , , , via Skype. Kontakt med , Head of Enforcement Policy, Drivers and (), , via Skype. Kontakt med , Bundesamt für Güterverkehr (BAG), , , via e-post. JO 2001/02 s. 95, dnr. JO 2001/02 s. 76, dnr. Dom i mål nr B 7375-18, (mål nr B 3209-20, Hovrätten över och ). Dom i mål nr B 3441-20, (mål nr B 3664-20, Hovrätten över och ). Övriga utredningar och rapporter m.m. al (2018), Lägesrapport för det myndighets- gemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och annan brottslighet i arbetslivet. al (2019), Lägesrapport för det myndighets- gemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och annan brottslighet i arbetslivet. , , , S. & , R. (2019), First evaluation of the possibility of testing for drugged driving using exhaled breath sampling, Traffic Injury Prevention, vol. 20, no. Bundesamt für Güterverkehr, BAG (2011), for goods transport. Bundesamt für Güterverkehr, BAG (2018), . , M., (2013), Best practice in random breath testing and cost-effective intensity levels, . , , (2019), Drogutvecklingen i , CAN rapport 180. & , Å. (2018), Förekomst av alkohol och droger hos förare av lastbil och buss som varit inblandade i dödsolyckor och olyckor med svåra personskador, VTI notat 22-2018. , beslut , dnr. för nya , Huvud- dragen i den nya detaljorganisation, Beslut . (2014), Smadit-metodens nytta och effekter – En uppföljande intervjustudie med misstänkta rattfyllerister, notat 2-2014. , A., , P., , F. C., , A. W., & , J. (2008), Predominance of Illicit Drugs and Poly-Drug Use Among Drug-Impaired Drivers in . , L., Wadefjord, A. & , P. (2005), En möjlighet att få hjälp. En studie av Samverkan mot alkohol och droger i trafiken (SMADIT) i län, rapport . (2009), Straffprocessuella tvångsmedel – när och hur får de användas?, . NTF (2019), Droger i trafiken, NTF rapport 2019:1. (2016), strategi för trafik som metod, PM 46/2016. (2018), Granskning av polisens tillsynsverksamhet över transporter av farligt gods, A040.119/2017. och (2018), Hemställan om förändrad lagstiftning för att möjliggöra införandet av trafiksäkerhetskontrollanter, dnr. I2019/00614/TM. (2019), Arbetsordning för , PM 2019:23. (2019), Granskning av process för intern styrning och kontroll, Internrevisionen, A123.068/2018. (2019), strategiska verksamhetsplan 2020–2024, PM 2019:41. (2019), Årsredovisning 2019. (2020), Årsredovisning 2020. (2020), Granskning av ATK – Automatisk Trafiksäkerhetskontroll, internrevision. (2020), Polisens processtyrning – förtydligande av processansvar och processtyrning för ökad helhetssyn och samordning, Ekonomienheten, A685.424/2020. (2021), Trafikövervakning. (2014), Pilotstudie. Sållningsinstrument som detekterar narkotika i saliv. etiska råd (2013), Yttrande . , L. O., , T. & , K. (2014), Alkobommar. Fältförsök med IR-baserad utrustning för sållningsprov i hamnar, MHF 2014. (2021), Effektutvärdering av införande av redovisnings- centraler för taxitrafik, rapport . Statskontoret (2015), På rätt väg? Uppföljning av och Transportstyrelsen, Statskontoret 2015:14. Statskontoret (2018), Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet – slutrapport, Statskontoret 2018:18. (2013), Taxibranschen i , En rapport från . Traffic Commissioners for (2020), Annual Report to the Secretary of State 2019–2020. Trafikanalys (2018), Utländska lastbilstransporter i –2016, Statistik 2018:22. Trafikanalys (2020), Transportarbete i –2019, Statistik Trafikanalys (2020), Hur kan e-handelns transporter bli mer hållbara? Redovisning av ett regeringsuppdrag. (2015), Automatiska nykterhetskontroller i hamnar, TRV 2013/65389. (2019), Aktionsplan för säker vägtrafik 2019–2022, Åtgärder som 14 myndigheter och aktörer avser att vidta för ökad trafiksäkerhet. (2020), Analys av trafiksäkerhetsutvecklingen : Målstyrning av trafiksäkerhetsarbetet mot etappmålen. (2020), Analysmetoder och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 7.0. (2020), Uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroller. Slutredovisning av regeringsuppdrag N2017/05711/MRT, rapport . Transportföretagen (2019), Effektivare tillsyn av yrkestrafiken, Rapport . Transportstyrelsen (2014), Strategi för tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg, TSV 2014–1246. Transportstyrelsen (2017), Förändringar av sanktionssystemet för kör- och vilotider, TSV 2015-3533, rapport . Transportstyrelsen (2019), Tillståndsmätning 2018, Kontroll av regelefterlevnad inom yrkestrafik på väg avseende buss och taxi, TSG 2017–3925. Transportstyrelsen (2019), Tillståndsmätning 2019, Kontroll av regelefterlevnad inom yrkestrafik på väg avseende godstransporter samt mätning av sociala villkor bland lastbilsförare, TSG 2017–3925. Transportstyrelsen (2019), Årsrapport för yrkestrafik, Analysforum 2018, TSG 2019–7618. Transportstyrelsen (2019), Årsredovisning 2018, TSG 2019-345. TungVognsSpecialisten , och hviletider, version 2.19. (2009), Utvärdering av projektet samverkan mot alkohol och droger i trafiken enligt Skellefteåmodellen. Samhällsekonomisk bedömning, VTI notat 5-2009. (2015), Beslut om utvidgning av trafik- enheternas verksamhet. (2018), Företagsbot yrkestrafik. Utvärdering av projektet ”en utvidgning av trafikenheternas verksamhet”, ÅM2018-1771. , U., Kommentar till polislagen, (, ), kommentar till 10 §, Karnov. Pressmeddelande publicerat på Færdselsstyrelsens hemsida, /da/Lister/Nyheder/Nyheder/2020/02/Faerdselss tyrelsen- bliver-selvstaendig-styrelse, publicerat . Pressmeddelande från och , /government/speeches/vosadsa, publicerat . Statistik från Brottsförebyggandet rådet (BRÅ), tillgänglig på /statistik/statistik-utifran-brottstyper/rattfylleri- och-trafikbrott.html, publicerat , K., Lag om försökslagstiftning med trafiknykterhets- kontrollanter i hamnar (, ), kommentar till 6 §, Karnov. Effektivare kontroller av yrkestrafik på väg En särskild utredare ska se över hur kontrollverksamheten av yrkes- trafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, in- klusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på om- rådet. Vidare ska utredaren analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske samt analysera om det finns skäl för ett system med trafiksäkerhetskont- rollanter och, oavsett ställningstagande, lämna förslag till hur ett så- dant system kan införas. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brotts- bekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Deluppdraget att föreslå en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter för överträdelser av bestämmelser på yrkestrafikområdet samt uppdraget att utreda införande av trafik- säkerhetskontrollanter ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Vägtrafik som tillhandahåller transporttjänster mot ersättning, så kallad yrkestrafik, står för en betydande andel av landets transporter vad gäller både person- och godstransporter. Det är därför viktigt att den fungerar på ett bra sätt för dem som köper tjänsterna, utför arbe- tet eller på andra sätt påverkas av verksamheten. Reglerna för yrkestrafiken omfattar bl.a.: •tillträde till yrket respektive marknaden för buss- och godstrans- porter, •kör- och vilotider och färdskrivare, •fordons beskaffenhet och utrustning, •farligt gods, och •principer om uttag av skatter och avgifter. I dessa kommittédirektiv används begreppet yrkestrafik för gods-, buss- och taxitrafik. Regelverket på området består av såväl gemen- skapslagstiftning som svensk reglering. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder riktade mot yrkestrafik i syfte att främja tran- sportpolitisk måluppfyllelse i allmänhet och sund konkurrens, trafik- säkerhet och en god arbetsmiljö inom yrkestrafiken i synnerhet. För att reglerna för yrkestrafiken ska få den styrande effekt som de syftar till är det av stor vikt att kontrollverksamheten av yrkestra- fiken är effektiv och av tillräcklig omfattning. Regeringen anser där- för att det är viktigt att se över hur dessa kontroller bedrivs och här- igenom påverkar hur reglerna på väg följs.