sou · H9B3101d2 · 2022-01-19 00:00:00 — Ett nytt bostads- och familjestöd (Bofast) och statlig underhållsreglering Slutbetänkande av Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd –minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS) 2021 SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Sammanfattning – volym 1 ................................................. Förslag till lag om ändring i .......................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ............................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade..... 86 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .............................. Förslag till förordning om ändring i utsökningsförordningen (1981:981).................................... Förslag till förordning om ändring i bostadsbidragsförordningen (1993:739) ............................. Förslag till förordning om ändring i indrivningsförordningen (1993:1229) ................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga ................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1036) om underhållsstöd ............................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser ......................................... 3.2.5Vissa skatteregler med anknytning till socialförsäkringen, arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer.............. Statistik om månadsinkomster ............................................ Statistik om bostadsbidrag................................................... Statistik om underhållsstöd ................................................. Utgångspunkter avseende aktuella inkomstuppgifter ... Utblick mot de nordiska grannländerna...................... Allmänna överväganden om inkomstunderlaget ........... 6.2 Med aktuella inkomstuppgifter kan träffsäkerheten öka ... 203 6.3Samma inkomstunderlag för bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst....................................... 6.4Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst bör spegla nuvarande betalningsförmåga............................. Bara historiska inkomster i inkomstunderlaget .................. Betalningsförmågan beror främst på aktuella inkomster ... inkomster bör också beaktas om de varit höga .... Den aktuella inkomsten bör beräknas som ett genomsnitt över några månader ............................. 6.9Den aktuella inkomsten bör inte baseras på för många De inkomstuppgifter som ska ligga till grund för beräkning bör så långt möjligt hämtas in automatiskt från tredje part ................................................. De inkomstuppgifter som används i beräkningen ska kontrolleras i efterhand ................................................. Inkomster och resurser som bör beaktas ............................ Att uppskatta den nuvarande betalningsförmågan............. Att ta hänsyn till tidigare inkomster om de varit höga ...... Att beräkna inkomsterna under en del av ................. Inkomst av tjänst................................................... Inkomst av näringsverksamhet ............................ Inkomst av kapital................................................. Personer som kombinerar anställning med enskild näringsverksamhet ........................... Förslag om nytt inkomstunderlag ............................... 8.1Inkomstunderlaget ska som huvudregel utgöras av inkomster under en ramtid .................. Inkomst av tjänst hämtas från 8.1.2Inkomst av kapital och förmögenhet ska avse Barns inkomster och förmögenhet ...................... 8.1.5Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i de tre mest aktuella inkomstmånaderna i ramtiden....... inkomster kan påverka beräkningen ..... 8.2För den som har inkomst av näringsverksamhet gäller 8.3 Skälighetsbedömning av betalningsbeloppet i vissa fall...... 8.4En ny ansökan om bostadsbidrag ska lämnas in och särskilda omräkningsbeslut fattas Betalningsbelopp bestäms i särskilda Beräkning och utredning av inkomster inom ramtiden...... 8.7Ändring av beslut om uppgifter framkommer om annan inkomst än den som legat till grund för tidigare beslut...... 8.8 Vissa justeringar av hur uppgifter i beskattningsdatabasen ska kunna användas ...................... 8.9Fler hushåll med bostadsbidrag och avskaffat flerbarnstillägg för det andra barnet .................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser........................ 9.1Månatlig omräkning av betalningsskyldighet 9.1.1Förslaget i korthet och en sammanfattning Konsekvenser för individer ................................... Konsekvenser för staten........................................ 9.2Ett bostadsbidrag baserat på månadsuppgifter om inkomst av tjänst ............................................................ 9.2.1Förslaget i korthet och sammanfattning Konsekvenser för individer ................................... Konsekvenser för staten........................................ Administrativa kostnader Kronofogden ............................. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor Konsekvenser för incitamenten till arbete........... Konsekvenser för den personliga integriteten .... Konsekvenser av minskad skuldsättning ............. Konsekvenser för barn.......................................... Konsekvenser för brottsligheten.......................... Förslaget till lag om ändring i ..................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ................................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade .. 380 10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .................................. Sammanfattning – volym 2 ............................................... Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska Fördelningen av stöden ........................................................ 11.2.1Andelen hushåll med låg ekonomisk standard 11.2.2Inkomstprövade bidrag kan minska incitamenten för arbete ......................................... 11.2.3Att hålla ned marginaleffekterna kan hämma 11.2.4Samspelet mellan olika bidrag kan ha stor 11.2.5Stor skillnad i hur mycket den ekonomiska standarden förbättras av bostadsbidraget för 11.2.6Bostadsbidraget har blivit ett allmänt 11.2.7Nivåerna på bidraget för barnkostnader är 11.2.8Ekonomiska incitament styr hur underhållet 11.2.9I praktiken fördelas ansvaret för barns underhåll sällan som avsett.................................... En ansökan om underhållsstöd riskerar leda till en konflikt även då inget betalningsbelopp 12 Utgångspunkter och överväganden om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken ........................... 12.2.1 Försörjningsansvaret för barn bör primärt ligga på föräldrarna och statens stöd ges bara när deras resurser inte räcker till .......................... 12.2.2 Underhållsreglering med staten som mellanhand ska inte väsentligt skilja sig från vad FB föreskriver................................................. 12.2.3 Risken för påverkan på konflikter bör beaktas ... 12.2.4 Bostadsbidragets olika syften bör tydliggöras .... 12.2.5 Bidrag bör ges till hushåll som har otillräckliga resurser för att försörja sig själva … .................... 12.2.6 … men ta sin utgångspunkt i merkostnader 12.2.7 Avvägning mellan marginaleffekter, otillräckliga bidrag för personer med låga inkomster och bidrag till hushåll som saknar behov.................... 13 Ett reformerat stöd till hushåll med barn .................... 13.1 Den ekonomiska familjepolitikens träffsäkerhet måste 13.2 Ny struktur för stödet till hushåll med barn ...................... 13.2.1 En renodling av behovsprövningen...................... 13.2.2 Tydliga behovsprövade bidrag ger bättre förutsättningar för politisk styrning .................... 13.3 Statlig underhållsreglering ersätter underhållsstödet ......... 13.3.1 Minskade ekonomiska incitament att välja staten som mellanhand.......................................... 13.3.2 Det belopp som regleras ska beräknas som ett 13.3.4 Renodlad underhållsreglering............................... 13.3.5 Den övre åldersgränsen för förlängt 13.3.6 Utökat stöd till föräldrar att nå överenskommelser om underhållsbidrag ............. Stödet till särlevande ............................................................. 13.4.1 Maximalt bidrag till särlevande boföräldrar ......... Stödet till boendekostnader ................................................. 13.5.1 Taket för bostadskostnader anpassas till dagens kostnader för sådana större bostäder som hushåll med barn behöver ............................. 13.5.2 Golvet för bostadskostnader ska motsvara kostnaden för en bostad anpassad till hushållet 13.5.3 Bidrag till bostadskostnader i olika Stödet till barns kostnader ................................................... 13.6.1 Maximalt bidrag för barn som bor olika mycket i ett hushåll ............................................... 13.6.2 Maximalt bidrag för fler än ett barn ..................... Avskaffat flerbarnstillägg för två och tre barn .................... Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser ... Förslagen i korthet och en sammanfattning Konsekvenser för individer .................................................. 14.3.1 Konsekvenser för boföräldrar – lägre till viss del av särlevandetillägg ............................. 14.3.2 Konsekvenser för bidragsskyldiga föräldrar ........ 14.3.3 Konsekvenser för de hushåll som har 14.3.4 Konsekvenser för jämställdheten mellan män 14.3.5 Konsekvenser för samtliga barnfamiljer............... 14.3.6 Konsekvenser för incitament till Bidragens fördelningsprofil förbättras................. Konsekvenser för barn.......................................... Konsekvenser för staten....................................................... Något lägre anslagsutgift ...................................... 14.5.3 Sammanlagda kostnader för förslagen i volym 1 och 2 ...................................................... Sammanfattning – volym 2 En analys av hur den ekonomiska standarden för barnhushåll har utvecklats sedan de senaste stora reformerna gjordes inom såväl underhållsstödet som bostadsbidraget ger en bekymmersam bild. Den ekonomiska familjepolitikens förmåga att förbättra den ekonomiska standarden för barn som utan stöd inte har ekonomiska förutsättningar att ha en god levnadsstandard har otvetydigt minskat betydligt. Det är dock inte fråga om en utveckling mot allt fler fattiga barnhushåll. I absoluta termer, till exempel mätt som andelen med låg inkomststandard, har situationen för barnen inte försämrats, men heller inte nämnvärt förbättrats trots ekonomisk tillväxt. Däremot har barnhushållens relativa ekonomiska standard försämrats avsevärt. Hushåll med barn har en större risk att ha låg ekonomisk standard och andelen med relativ låg ekonomisk standard har ökat mer för hushåll med barn än för andra. Att andelen hushåll med låg ekonomisk standard ökar, för alla hushållstyper men särskilt i kategorin hushåll med barn, beror på en ökad ekonomisk ojämlikhet. Minskad ekonomisk jämlikhet har negativ inverkan på samhället i många olika avseenden. Särskilt drabbade är barnen. Måttet andel med låg relativ ekonomisk standard är ett mått som används som indikator i arbetet med delmål 1.2 inom ramen för Agenda 2030, om att halvera andelen fattiga enligt nationella definitioner. Detta mått har alltså utvecklats i motsatt riktning. En del av orsakerna till den ekonomiska familjepolitikens tillkortakommanden hänger samman med hur enskilda förmåner är konstruerade. Dock är det så att en betydande del hänger samman med fördelningen av resurser till behovsprövade förmåner i relation till generella bidrag och försäkringar. Mot bakgrund av de allvarliga problem som är förknippade med den ekonomiska familjepolitikens effektivitet lämnar utredningen ett genomgripande förslag till reformering av strukturen för stöden Sammanfattning – volym 2 och utformningen av enskilda stöd. Utredningens uppdrag är att lämna förslag som inte sammantaget leder till ökade kostnader för staten (eller kommunerna). Utredningen ska också ha särskilt fokus på analyser av hushållens marginaleffekter och hur incitamenten att arbeta kan förbättras. Dessa båda restriktioner, särskilt den som avser att undvika höjda marginaleffekter, gör att utredningens förslag inte är så långtgående som vi anser är nödvändigt för att komma till rätta med de allvarliga problem som framkommit. Utredningen gör därför också ett antal bedömningar som rör hur en ytterligare förändring skulle kunna genomföras. Dessa bedömningar adresserar i många fall grundläggande ställningstaganden, vilka utredningen anser behöver tas upp till bred diskussion. Dessa grundläggande ställningstaganden är enligt utredningens mening avgörande för den fortsatta beredningen. Beroende på vilka ställningstaganden som görs kan olika delar av utredningens förslag genomföras på det sätt som beskrivs eller i stället modifieras för att bättre anpassas till politiska ställningstaganden. Utredningens förslag och bedömningar Utredningen anser att strukturen för de stöd som utredningen har att analysera bör förändras i förhållande till . I ett första led bör strukturen tydligt skilja på å ena sidan insatser för att stödja separerade föräldrar att ta ett jämlikt ansvar för att försörja sina barn och å andra sidan statliga bidrag för att ge barn och hushåll med barn behovsprövade bidrag för att kunna försörja sig. I nästa led bör de behovsprövade bidragen tydligt delas upp i olika delar där de olika delarna renodlas utifrån vad de syftar till att uppnå. Utredningen föreslår tre delar. Den första delen är ett bidrag till barnkostnader. För hushåll med otillräcklig inkomststandard bör detta bidrag ge stöd till rimliga individuella kostnader för ett barn. Den andra delen är bidrag till hushållens bostadskostnader. För hushåll med otillräcklig inkomststandard bör detta bidrag stärka möjligheterna för hushållen att kunna efterfråga en god bostad. Den tredje delen är bidrag till särlevande boföräldrar för ökade utgifter som ett otillräckligt underhåll från den frånlevande föräldern ger upphov till. För hushåll med otillräcklig inkomststandard bör detta bidrag syfta Sammanfattning – volym 2 till att kompensera ett lågt underhåll som inte räcker till att täcka hälften av barnets behov. Statlig underhållsreglering ersätter underhållsstödet Utgångspunkten för utredningens förslag till nytt system för statlig underhållsreglering är att alla föräldrar ska bidra till sitt barns försörjning efter sin ekonomiska förmåga. Föräldrarna ska dela på det ekonomiska ansvaret för barnet på ett jämlikt sätt. Oavsett om en förälder bor varaktigt med sitt barn eller inte ska hen bidra till barnets försörjning i proportion till sin andel av föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarna på egen hand eller civilrättsligt kommer överens om underhåll för sitt barn gäller , förkortad FB, bestämmelser vilka innebär att fördelningen av det ekonomiska ansvaret ska ske på det sättet. Systemet med statlig underhållsreglering ska därför utgå från samma princip och föreslås ersätta dagens underhållsstöd. Överenskommelser om underhåll direkt mellan föräldrar har många fördelar och mer bör göras för att förmå föräldrar att komma överens. Om föräldrarna trots aktivt stöd från både kommuner och inte når en överenskommelse ska även fortsättningsvis betala ut ett belopp till boföräldern. Det beloppet ska beräknas utifrån samma principer som FB föreskriver och ska sedan kräva in detta belopp från den frånlevande föräldern. På så sätt elimineras så långt som möjligt de ekonomiska incitament som finns att använda underhållsstöd, för en boförälder eller för en frånlevande förälder. Det belopp som regleras ska beräknas som ett underhållsbidrag Det belopp som ska användas vid statlig underhållsreglering ska beräknas med kvotdelningsmetoden. Beräkningen av inkomster ska göras på inkomsten efter skatt. Kostnader för barnet ska motsvara normala kostnader för ett barn och inkludera individuella kostnader för ett barn i viss ålder och barnets del i hushållsgemensamma kostnader exklusive bostadskostnader efter att hänsyn tagits till det allmänna barnbidraget. Dessa kostnader ska vid införandet av de nya reglerna fastställas till för ett Sammanfattning – volym 2 barn fram till och med månaden hen fyller , för ett äldre barn fram till och med månaden hen fyller och för äldre barn, det vill säga två gånger dagens underhållsstöd. För var och en av föräldrarna ska ett överskott bestämmas som utgör skillnaden mellan den faktiska inkomsten beräknad på månatliga inkomster enligt utredningens förslag om betalningsgrundande inkomst och ett förbehållsbelopp. Förbehållsbeloppet ska inkludera schabloniserade kostnader för förälderns egna levnadskostnader och för andra barn som föräldern bor med. Förbehållsbeloppet för egna levnadskostnader ska vara av gällande prisbasbelopp och av prisbasbeloppet för varje hemmavarande barn (inklusive barn som bor växelvis i hushållet). Till detta belopp ska också läggas eventuella kostnader för barnomsorg och dras av det barnbidrag för barnet som betalas till den föräldern. Förbehållsbeloppet ska också inkludera förälderns faktiska bostadskostnad om den inte är oskälig. En högsta godtagbar bostadskostnad ska bestämmas med utgångspunkt i antalet barn som bor i hushållet. Antalet barn som beaktas får dock inte överstiga två fler än den enskilda förälderns egna barn som bor i hushållet. Om den frånlevande bor i eller får lön från ett annat land ska i vissa situationer det statliga underhållsregleringsbeloppet i stället bestämmas till det belopp som ett avtal om underhållsbidrag innebär. ska bedöma att beloppet är skäligt för att det ska ligga till grund för utbetalning av statlig underhållsreglering. Underhållsreglering bestäms i taget Belopp i statlig underhållsreglering ska bestämmas för en period av . Till grund för beräkningen av föräldrarnas inkomster ska ligga inkomsten under en ramtid som föregår den period som underhållsregleringen avser. Inkomster för dessa månader bestäms på samma sätt som i utredningens förslag om användning av månatliga inkomstuppgifter för att bestämma betalningsgrundande inkomst. Sammanfattning – volym 2 Ett system med statlig underhållsreglering syftar enbart till att se till att föräldrar reglerar underhållet för gemensamma barn på ett jämlikt sätt. Om föräldrarnas samlade resurser inte räcker till för att tillgodose barnens behov ska bidrag till detta lämnas på annat sätt, inom ramen för de behovsprövade bidragen till barnfamiljer. Om ett barn bara har en förälder ska, om förälderns egna resurser inte räcker för att tillgodose behoven, bidrag också lämnas inom ramen för de behovsprövade bidragen till barnfamiljer. De belopp som beräknas i underhållsregleringen ska aldrig uppgå till av en bidragsskyldigs överskott. Bättre förutsättningar för föräldrar att komma överens om underhållsbidrag Statlig underhållsreglering innebär att beräkningen av det belopp som en boförälder får och en frånlevande förälder ska betala motsvarar en sådan fördelning av det ekonomiska föräldraansvaret som FB föreskriver. Att de ekonomiska incitamenten i stor utsträckning elimineras för att använda som mellanhand för regleringen av underhåll är den enskilt viktigaste åtgärden för att öka förutsättningarna för föräldrar att själva komma överens om ett underhåll. En beräkning av beloppet inom det statliga systemet som bygger på FB:s principer har också den betydande fördelen att det statliga systemets normerande effekt även på privaträttsliga överenskommelser inte längre riskerar leda till ojämlik fördelning av det ekonomiska föräldraansvaret. ska ges utvidgad åtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen avseende inkomstuppgifter för båda föräldrar i ett ärende om statlig underhållsreglering. Båda föräldrarna ska vara skyldiga att medverka vid fastställandet av inkomstunderlaget i ett ärende om statlig underhållsreglering. Utökat stöd till föräldrar att komma överens om underhållsbidrag ska i alla ärenden om statlig underhållsreglering verka för att föräldrarna kommer överens om underhållsbidrag utom i de fall det finns skäl att anta att en sådan överenskommelse inte är Sammanfattning – volym 2 ska inom ramen för detta uppdrag arbeta aktivt med de föräldrar som är parter i ärenden om statlig underhållsreglering. Bofast ersätter dagens bostadsbidrag För den boförälder som får mindre än hälften av barnets kostnader från den statliga underhållsregleringen ska det maximala bidrag som lämnas som stöd till särlevande vara mellanskillnaden mellan hälften av ett barns normala kostnader och det belopp som betalas ut i statlig underhållsreglering. För den boförälder som inte har statlig underhållsreglering ska det maximala bidraget i stället utgöra mellanskillnaden mellan hälften av barns normala kostnader och ett fiktivt belopp som beräknas som om statlig underhållsreglering skulle ha betalats ut. Den boförälder som har barn som tillkommit efter assisterad befruktning av en ensamstående eller som varit föremål för ensamadoption har ett maximalt bidrag som uppgår till hälften av barns normala kostnader, liksom den särlevande förälder som inte har statlig underhållsreglering och inte heller skulle kunna få något sådant enligt beräkningen om fiktivt belopp. Taket för bostadskostnader höjs till den nivå som motsvarar en genomsnittlig kostnad för en bostad anpassad till antalet barn i hushållet. Taket ska dock inte vara högre än denna kostnad för ett hushåll med fem barn även om antalet barn är fler än fem. Ytbegränsningen behålls men nivåerna för vilken bostadskostnad som får beaktas även efter tillämpning av bestämmelsen anpassas till det nya taket för bostadskostnader. Golvet för bostadskostnader höjs till en nivå som innebär att de bostadskostnader som ska beaktas i högre grad svarar mot kostnaden för en bostad med barn och därmed bortser från bostadskostnader som bidragshushållet hade haft även utan barn. Golvet ska vara . Bostadskostnader mellan detta golv och Sammanfattning – volym 2 den faktiska bostadskostnaden, dock högst bostadskostnadstaket, ska ge ett maximalt bidrag på . En ytterligare höjning av golvet skulle bättre ge genomslag för syftet med bidraget till bostadskostnader för hushåll med barn. har dock många bidragshushåll så låga bostadskostnader att en sådan höjning skulle få negativa konsekvenser för många hushåll med mycket låg ekonomisk standard. En anpassning av golvet bör oberoende av detta göras i takt med att bostadskostnaderna, och här mer precist normala bostadskostnader för hushåll utan barn, förändras. Bidrag till boendekostnader ska kunna ges till inneboende enligt samma regler som gäller för bostadstillägg. Det ska inte längre finnas särskilda krav på bostaden för umgängesföräldrar för rätt till bidrag, vare sig för bidraget till bostadskostnader eller umgängesbidraget. Stödet till barns kostnader