sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Statistik om antal företag i olika branscher och företagens stor- lekar är inhämtad från och redovisas i av- snitt 9.7. Efter ungefär halva utredningstiden utformade vi ett antal utgångs- punkter för våra kommande förslag, både allmänna sådana och mer specifika för en ny lov- och anmälningspliktsreglering. Valet av ut- gångspunkter utgick dels från vår kartläggning av utmaningarna i regelverket, dels från inkomna synpunkter. Utgångspunkterna har stämts av under utredningsarbetet och responsen på dem har, i princip uteslutande, varit positiv. Våra utgångspunkter beskrivs i avsnitt 7.2 och 7.5.2. Förslag till nytt regelverk Utifrån våra framtagna utgångspunkter, vår kartläggning av utma- ningarna och vår studie av gällande rätt, historisk reglering m.m., har viunder den avslutande delen av utredningstiden tagit fram de för- fattningsförslag som framgår av kapitel 1 med de motiv som framgår av kapitel 7 samt av författningskommentaren i kapitel 10. Utredning av förslagens konsekvenser Avslutningsvis har vi utrett förslagens konsekvenser i enlighet med vad som framgår av kapitel 9. Med hänsyn till vår förhållandevis korta utredningstid och rådande pandemi, har vi inte haft möjlighet att genomföra studiebesök – t.ex. hos kommuner – eller arrangera hearings eller motsvarande för att komplettera underlaget för i första hand konsekvensutredningen. har i stället haft digitala möten, gått igenom tillgänglig statistik och efterfrågat vissa skriftliga underlag. För att beskriva förslagens konsekvenser på den byggda miljön har vi dessutom skapat oss en gemensam bild utifrån ett större antal foton på befintlig bebyggelse. Några av dessa foton har vi gjort om till illustrationer som återfinns i avsnitt 9.11.4. 2.4Andra utredningar och uppdrag av betydelse PBL har varit föremål för ett stort antal utredningar och reformer sedan lagens ikraftträdande . Ett antal utredningar har slutförts i närtid och utredningar med mer eller mindre stark koppling till PBL har också pågått parallellt med vår utredning. När det gäller de utredningar som i närtid har slutförts är vår be- dömning att de förslag som lämnats inte i någon betydande utsträck- ning påverkar vårt uppdrag. Vissa förslag bör dock ändå nämnas eftersom de kan påverka förutsättningarna för och genomförandet av våra förslag. Avseende de utredningar som har pågått parallellt nämns även de i urval. I förekommande fall har som ovan nämnts avstämningar hål- lits i syfte att så långt som möjligt beakta varandras pågående arbete och förslag. 2.4.2Kommittén för modernare byggregler Regeringen beslutade kommittédirektiven Genomgripande översyn av byggregler m.m.18 Uppdraget för kommittén var att genomföra en systematisk och grundlig över- syn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. plan- och byggförordningen, byggregler (BFS 2011:6, BBR), föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standar- der dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén tog namnet byggregler. 18Se Dir. 2017:22. överlämnade kommittén betänkandet Ny- start för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan.19 Betänkandet innehöll inte några författningsförslag. överlämnade kommittén betänkandet Resurs- effektiv användning av byggmaterial.20 Betänkandet innehöll inte några författningsförslag. överlämnade kommittén sitt slutbetän- kande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat.21 Betänkandet innehöll förslag på ändringar i PBL. Av visst intresse för vår utredning är förslaget att stryka definitionen av termen om- byggnad i 1 kap., förslaget att dagens särskilda krav på uppfyllande av utformningskraven och de tekniska egenskapskraven i 8 kap. vid ombyggnad tas bort, förslaget att ta bort dagens krav på certifierade sakkunniga och kontrollansvariga, samt slutligen förslaget att för- tydliga vad ska gå igenom i samband med arbets- platsbesök enligt 10 kap. 28 §. Även i PBF har kommittén föreslagit ändringar som en följd av att institutet med sakkunnig och kontrollansvarig respektive sär- skilda krav vid ombyggnad tas bort i PBL. Vidare har i PBF före- slagits ändrade krav på bostäder. Kommittén har också föreslagit en ny myndighet med uppgift att ge förhandsavgörande avseende krav på byggnadsverk vid nybyggnad. Enligt förslaget är avsikten att dessa förhandsbesked ska vara bindande vid prövning av lov. Kommitténs betänkande har remitterats och remissvaren är nu före- mål för fortsatt handläggning inom . I viss del på- går också fortsatt arbete genom regeringens uppdrag till att utreda om och på vilket sätt regleringen av om- byggnad kan förtydligas i PBL (se avsnitt 2.4.10). Vår bedömning är att byggreglers förslag inte i någon betydande utsträckning påverkar våra förslag. 19Se SOU 2017:106. 20Se SOU 2018:51. 21Se SOU 2019:68. Regeringen beslutade kommittédirektiven Samordning för ökat och hållbart bostadsbyggande.22 Av direktiven framgår att en utredare ska underlätta samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt kom- plexa planeringsförutsättningar. Uppdraget skulle delredovisas och . Frågan om krav på transportplaner skulle redovisas . Uppdraget skulle slutredovisas . Utredningen tog namnet Samordning för bostadsbyggande. I delbetänkandet Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stads- utveckling redovisade utredaren för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplaneläggningen för ny- etablering av bostäder i delbetänkandet.23 Betänkandet innehöll inte några författningsförslag. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen.24 Utredaren fick genom tilläggsdirektiven i uppdrag att även se över delar av PBL för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. Syftet med tilläggsuppdraget var att skapa förutsättningar för en samhällsplanering som främjar hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. I uppdraget ingick att lämna nödvändiga författningsförslag. Utredarens ursprungsuppdrag förändrades inte av tilläggsdirektiven. Tilläggsuppdraget skulle redovisas senast den Utredningstiden för tilläggsuppdraget förlängdes till den 31 mars 2021.25 Utredningen har haft ett avstämningsmöte med . Samordning för bostadsbyggande lämnade sitt betän- kande Stärkt planering för en hållbar utveckling26. I betänkandet före- slås definitioner i 1 kap. 4 § PBL av nya termer mobilitetstjänst respek- tive mobilitetsåtgärd, den sistnämnda som utrymme och anläggning 22Se Dir. 2017:26. 23Se SOU 2019:17. 24Se Dir. 2020:15. 25Se Dir. 2020:121. 26Se SOU 2021:23. för parkering eller stannande för persontransporter, eller lastning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring av varor. Vidare före- slås vissa ändringar i 2 kap. 3, 5–7 §§, liksom i 4 kap. 2, 6, 13, 14 och 33 §§ samt i 6 kap. 40 § och 8 kap. 9 och 10 §§ PBL. Förslagen har i vissa delar betydelse för våra förslag, främst vad gäller parkeringsplatser. Vår bedömning är dock att förslagen inte i någon betydande utsträckning påverkar våra förslag. beslutade regeringen kommittédirektiven Kartlägg- ning av hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med barn- konventionen.27 Utredningen tog namnet . Genom tilläggsdirektiv bestämdes att uppdraget skulle redovisas senast den 15 november 2020.28 tog kontakt med Barnkon- ventionsutredningen för en avstämning. svarade att den arbetar med en bred kartläggning av alla lagar i för- hållande till konventionen, men att det inte är troligt att utredningen kommer att gå närmare in på det plan- och byggrättsliga regelverket. lämnade sitt betänkande Barnkon- ventionen och svensk rätt i november 2020.29 Av betänkandet framgår att utredningens bedömning är att svensk lagstiftning och praxis till allra största delen stämmer överens med barnkonventionen.30 PBL behandlas i betänkandet, i huvudsak i anslutning till bestäm- melserna i 2 kap. 5 och 7 §§, 5 kap. 11 § samt 8 kap. 9 och 10 §§ PBL, bl.a. utifrån trafiksäkerhet och barns fritid, lek och rekreation.31 Vår bedömning är att kartläggningen inte i någon betydande ut- sträckning påverkar våra förslag. 27Se Dir. 2018:20. 28Se Dir. 2019:57. 29Se SOU 2020:63. 30Se SOU 2020:63 Volym 1 s. 51. 31Se SOU 2020:63 Volym 1 s. 241 samt Volym 2 s. 995 och 1212 f. 2.4.5Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet Regeringen beslutade kommittédirektiven Bättre konkurrens i bostadsbyggandet.32 Av direktiven framgår att utredaren dels skulle ta fram underlag för sådana offentliga upphandlingar av bostadshus där hyresnivån i de färdiga bostäderna är bestämd på för- hand, dels analysera på vilket sätt kommuners agerande påverkar möjligheten att utveckla verksamheten över hela landet för företag som har byggande till låg kostnad eller upplåtelse av bostäder till låg hyra som affärsidé. Syftet med utredningen var att gynna en utveck- ling där lägre produktionskostnader återspeglas i boendekostnaderna och där företag med sådana affärsmodeller ges bättre förutsättningar att verka. Utredningen tog namnet Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet. Uppdraget skulle redovisas senast den 14 decem- ber 2020. Utredningen har haft ett avstämningsmöte med . Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet lämnade sitt slutbetänkande Bygg och bo till lägre kostnad – förslag till bättre konkurrens i bostadsbyggandet i december 2020.33 Utredningen menar att de hinder som finns i form av t.ex. detaljerade bestämmelser om byggnaders utformning i detaljplaner lämpligast hanteras genom en utökad möjlighet att godta planavvikelser vid bygglovsprövningen. Utredningen föreslår därför att en ny möjlighet till planavvikelse in- förs i 9 kap. 31 b § PBL för seriebyggda flerbostadshus. Avvikelsen ska avse bebyggelsens omfattning, utformning eller placering och är nödvändig för att ett flerbostadshus ska kunna uppföras som ett serie- byggt hus. Utredningen föreslår också en ny definition av uttrycket seriebyggt hus som byggnad som projekteras och uppförs på olika platser med på förhand begränsade variationsmöjligheter.34 Utredningens betänkande har remitterats. har lämnat sitt remissvar. Vår bedömning är att ut- redningens förslag inte i sig påverkar våra förslag. 32Se Dir. 2019:31. 33Se SOU 2020:75. 34Se SOU 2020:75 s. 15 f., 220 ff. och 315 ff. 2.4.6Utredningen om översyn av strandskyddet Regeringen beslutade kommittédirektiven Översyn av strandskyddet.35 Av direktiven framgår att utredaren skulle föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strand- skyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att tillgången till sjöar och stränder varierar i landet, lik- som befolkningstäthet och exploateringstryck. Syftet var att det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. För- slagen skulle också syfta till att dels förbättra förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöks- näring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck, dels bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Det lokala inflytandet skulle öka. Utredningen tog namnet Utredningen om översyn av strandskyd- det. Uppdraget skulle redovisas . Utredningarna har respektive utbytt information om frågor som berör båda utredningarna. Utredningen om översyn av strandskyddet lämnade sitt betän- kande Tillgängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd i december 2020.36 Betänkandet innehöll vissa författningsförslag av intresse för vår utredning. Sammanfattningsvis ska det bli enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Förslagen ska på det sättet syfta till att förbättra förutsättningar för bostäder och näringsverk- samhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Förslagen ska också syfta till att bibehålla eller förstärka strandskyddet för att värna obrutna strand- linjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt ex- ploaterade områden. Utredningen föreslår att det generella strandskyddet vid små sjöar och vattendrag tas bort och att ett mer differentierat strandskydd införs. Vidare föreslår utredningen att , efter ansökan från en eller flera kommuner, helt eller delvis ska kunna upphäva strandskyddet inom ett s.k. landsbygdsområde, om kriterierna för landsbygdsområden är uppfyllda. Dessutom ska kommuner få redo- visa landsbygdsområden i översiktsplan (3 kap. 5 § PBL).37 35Se Dir. 2019:41. 36Se SOU 2020:78. 37Se SOU 2020:78 s. 13 ff. Vår bedömning är att förslagen inte i någon betydande utsträck- ning påverkar våra förslag. Regeringen beslutade kommittédirektiven Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål.38 Direktiven innebär att en särskild utredare ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genom- slag. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimat- mål ska kunna nås. Utredningen har tagit namnet . Utredningen har lämnat sitt delbetänkande En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden39. I betänkandet redovisas hur kan anpassas så att den blir ett effektivt verktyg för att bidra till att klimatmål nås. Författnings- förslagen i betänkandet rör och industriutsläppsförord- ningen (2013:250) och riktar sig främst mot prövningen av miljö- farliga verksamheter och åtgärder som ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Utredningen föreslår också en följdändring i PBL (4 kap. 34 § PBL). Vår bedömning är att utredningens förslag inte i någon betydande utsträckning påverkar våra förslag. uppdrag ska slutredovisas senast den Regeringen beslutade kommittédirektiven En ökad förutsägbarhet vid miljöprövning av vindkraft.40 Utredningen har tagit namnet En rättssäker vindkraftsprövning. Av direktiven framgår att utredaren ska undersöka förutsättningarna för att upphäva bestämmelsen i 16 kap. 4 § , lämna för- slag på hur denna bestämmelse kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt, och bedöma alternativa för- 38Se Dir. 2019:101. 39Se SOU 2021:21. 40Se Dir. 2020:108. slag, för det fall bestämmelsen inte kan tas bort, i syfte att göra miljö- prövningen av vindkraftsanläggningar mer rättssäker och förutsägbar. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har haft ett avstämningsmöte med . I pågår löpande arbete som innebär förslag på änd- ringar i plan- och byggregelverket. De arbeten som har koppling till vårt uppdrag beskrivs nedan. Ny lag om klimatdeklaration för byggnader beslutade regeringen propositionen Klimatdeklaration för byggnader.41 Propositionen innehåller ett förslag till ny lag om klimatdeklaration för byggnader. Lagen innebär att byggherren an- svarar för att upprätta och ge in en klimatdeklaration till den an- svariga myndigheten när en ny byggnad uppförs. I propositionen föreslås också en ändring i PBL som innebär att får meddela slutbesked först när byggherren har visat att denne har gett in en klimatdeklaration enligt den föreslagna lagen om klimat- deklaration för byggnader eller gjort sannolikt att det inte finns någon skyldighet att ge in en sådan deklaration. Den nya lagen och den relaterade lagändringen i PBL föreslås träda i kraft . Genomförande av MKB-direktivet i PBL beslutade regeringen propositionen Genomförandet av MKB-direktivet42 i plan- och bygglagen.43 Bakgrunden till förslagen om ändringar i PBL är den översyn av genomförandet av direktivet 2020/21:144. 42Europaparlamentets och rådets direktiv /92/EU av om bedöm- ning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /52/EU. 2020/21:174. som följt efter Europeiska kommissionens synpunkter44 på det svenska genomförandet. Av direktivet följer att det för vissa byggprojekt – som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bl.a. på grund av deras art, stor- lek eller lokalisering – ska göras en bedömning av deras miljöpåver- kan innan de tillåts komma till stånd. I propositionen föreslås bl.a. följande. –Ett s.k. MKB-projekt som kan antas medföra en betydande miljö- påverkan ska prövas genom detaljplaneläggning. –Regeringen ska få meddela föreskrifter om att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. –Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska i vissa fall innehålla en motivering om åtgärdens miljöpåverkan. –Den information som kommunen ska tillhandahålla när en detalj- plan tas fram ska finnas tillgänglig i elektronisk form på kommu- nens webbplats. –Miljöorganisationers rätt att överklaga bygglov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska framgå av . Författningsändringarna föreslås träda i kraft . har i närtid haft respektive har regeringsuppdrag som har kopplingar till det plan- och byggrättsliga regelverket. Ett urval av dessa beskrivs kortfattat nedan. Möjligheternas byggregler – ny modell för bygg- och konstruktionsregler gav regeringen i uppdrag att se över myn- dighetens bygg- och konstruktionsregler.45 Syftet med översynen var att skapa ett förenklat och konsekvent regelverk, med en, så långt det är möjligt, genomgående likriktad struktur och detaljeringsgrad. 44Europeiska kommissionens formella underrättelse (M2019/01829/R). 45Se Fi 2019/02343/BB. redovisade uppdraget genom rappor- ten Möjligheternas byggregler – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler.46 Av rapporten framgår att har tagit fram en ny regelmodell som utgör ett första steg i en längre process. Målet är att samhällsbyggnadssektorn ska få utökade möjligheter och större ansvar för att utveckla byggandet. behövs enligt ett fortsatt arbete för att utvecklingen ska bli framgångsrik och målet kan nås. Den nya regelmodellen ska främja innovation och teknisk ut- veckling och därmed bidra till att effektivisera byggandet och gynna ökad konkurrens. För att uppnå detta ska rollfördelningen mellan staten och samhällsbyggnadssektorn tydliggöras. ska i före- skrifter precisera de krav som ställs på lag- och förordningsnivå, medan samhällsbyggnadssektorn ska ta fram lösningar som upp- fyller föreskrifterna samt ta fram verifieringsmetoder. Av den tydliggjorda rollfördelningen följer att bygg- och kon- struktionsreglerna ska bestå av färre regler och utformas som funk- tionskrav. Reglerna ska varken innehålla allmänna råd, hänvisningar till standarder eller hänvisningar till andra myndigheters och organi- sationers föreskrifter och riktlinjer.47 i fysisk planering och stadsutveckling gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera den praktiska tillämpningen av barnkonventionen.48 Det ansågs finnas skäl att särskilt kartlägga hur barnets rättigheter tas tillvara i det praktiska arbetet med planering och stadsutveckling. redovisade uppdraget genom rapporten i fysisk planering och stadsutveckling – Kartlägg- ning och analys.49 I rapporten föreslår att det får i uppdrag att ta fram en vägledning med lärande exempel, att får 46Se byggregler – Ny modell för bygg- och konstruk- tionsregler (Rapport 2020:31). 47Se byggregler – Ny modell för bygg- och konstruk- tionsregler (Rapport 2020:31) s. 6 ff. 48Se Fi2019/0312/SPN. 49Se i fysisk planering och stadsutveckling – Kartläggning och analys (Rapport 2020:24). ett utökat uppdrag att driva barnrättsfrågor och att det behöver klar- läggas vilket utrymme sociala hållbarhetsfrågor bör ha i PBL.50 gav regeringen i uppdrag att utreda vissa avgiftsfrågor.51 Uppdraget omfattar att utreda om byggnads- nämnderna bör ges möjlighet att ta ut avgifter för att täcka kostna- derna i samband med vissa tillsynsuppgifter enligt plan- och bygg- lagstiftningen. Uppdraget innebär också att bör utreda förutsättningarna för att införa en byggsanktionsavgift vid överträ- delse av ett partiellt startbesked och när tiden för ett tidsbegränsat lov har gått ut och den aktuella platsen inte återställts samt föreslå en ändamålsenlig storlek på sådana avgifter. Uppdraget skulle redo- visas . Regeringen kompletterade och för- längde uppdraget . Kompletteringen innebär att frågan om byggsanktionsavgift kopplad till ett lovbesluts verkställ- barhet ska utredas. Uppdraget ska redovisas . Ett underlag om hur kunskap om anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid kan utvecklas, samlas och förmedlas gav regeringen i uppdrag att ta fram ett underlag om hur kunskap om anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid kan utvecklas, samlas och förmedlas.52 ska ta fram ett underlag om hur kunskap om anlägg- ningar och utemiljöer för idrott och fritid kan utvecklas, samlas och förmedlas som, utifrån ett folkhälsoperspektiv och ett innovativt förhållningssätt, kan nå såväl breda som nya grupper av idrotts-, motions- och friluftslivsutövare. ska också utreda vad som bör omfattas i form av aspekter som t.ex. behovsinventering, samhälls- planering, samordning, finansieringsfrågor, gestaltning, byggnation, drift och underhåll. Dessutom ska möjligheterna till att skapa syner- gier mellan befintliga offentliga stöd till anläggningar och utemiljöer utredas. 50Se i fysisk planering och stadsutveckling – Kartlägg- ning och analys (Rapport 2020:24) s. 8. 51Se Fi2020/00451/SPN. 52Se Ku2020/02179. redovisade uppdraget genom rapporten för idrott och fritid – Hur kan kunskap utvecklas, samlas och förmedlas.53 Omvandling av lokaler till bostäder gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för omvandling av lokaler till bostäder.54 Upp- draget innebar att se över om det finns hinder, och i så fall vilka, mot att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer. skulle även inom ramen för uppdraget analysera hur be- fintliga regler och styrmedel påverkar förutsättningarna för denna typ av omvandlingar. redovisade uppdraget genom rapporten för omvandling av lokaler till bostäder.55 Av rapporten framgår sammanfattningsvis att vare sig detaljplaneprocessen, lov- processen eller byggprocessen, enligt , utgör något gene- rellt hinder mot att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer. Vad gäller de utformnings- och tekniska egenskapskrav som ställs på bostäder är vidare utrymmet att anpassa krav ofta relativt stort enligt . Avseende de byggnadstekniska förutsättningarna bör man enligt heller inte ha en övertro på att konver- teringar till bostäder av hela byggnader med lokaler i regel kan göras snabbt och lätt. Vad gäller frågan om hyreslagstiftningen innehåller regler som kan utgöra hinder mot konverteringar av lokaler till bo- städer, kan enligt en otydlighet – och möjligen därför ett hinder – finnas i fråga om presumtionshyror. De statliga kredit- garantierna och investeringsstödet bedöms inte hindra omvandling av lokaler till bostäder. I skattelagstiftningen finns dock en del regler som fördyrar omvandling till bostäder utan att de direkt kan härledas till krav på god boendemiljö.56 53Boverkets rapport 2021:6. 54Se Fi2020/04391. 55Se för omvandling av lokaler till bostäder (Rapport 2021:3). 56Se för omvandling av lokaler till bostäder (Rapport 2021:3) s. 5 ff. gav regeringen i uppdrag att utreda om och på vilket sätt regleringen av ombyggnad kan förtydligas i PBL, PBF och anslutande författningar samt vid behov lämna författnings- ändringar med tillhörande kommentarer.57 Bakgrunden till uppdraget är att flera remissinstanser föreslog att förslaget från byggregler att slopa be- greppet ombyggnad i (se avsnitt 2.4.2) borde utredas närmare. Uppdraget ska redovisas till regeringen . 2.4.11Övriga myndighetsuppdrag med koppling till vårt uppdrag Översyn av kriterierna för och anspråken på områden av riksintresse gav regeringen , Riksantikvarie- ämbetet, , och att tillsammans med , som samordnande myndighet, göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse.59