sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — 1.åtgärden är nybyggnad för bostadsändamål eller tillhörande åtgärd och åtgärden uppfyller någon förutsättning enligt 32–40 §§, eller 2.åtgärden avses pågå och uppfyller någon eller några men inte alla förutsättningar enligt 32–40 §§. Ett tidsbegränsat bygglov får ges för högst . Tiden kan på sökandens begäran förlängas i taget. Den sammanlagda tiden får överstiga endast om åtgärden är en sådan som avses i andra stycket 2 och bygglovet ska användas för ett sådant ändamål av säsongskaraktär som avses i 22 §. Enligt nuvarande bestämmelser i 9 kap. 33 § PBL får byggnadsnämn- den ge ett tidsbegränsat bygglov för en åtgärd som uppfyller någon eller några men inte alla förutsättningar för att beviljas ett permanent lov får ett tidsbegränsat bygglov ges, om sökanden begär det och åt- gärden avses att pågå . Ett sådant tidsbegrän- sat lov ska ges, om åtgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark. I nuvarande 9 kap. 33 a § PBL finns särskilda bestämmelser om tidsbegränsade lov för nybyggnad för bostadsändamål och tillhörande åtgärder. Tidsbegränsat bygglov får ges, om sökanden begär det, plat- sen kan återställas och åtgärden uppfyller någon förutsättning för ett permanent bygglov. Ett tidsbegränsat bygglov får ges för högst . Tiden kan på sökandens begäran förlängas i taget. lagda tiden får dock inte överstiga . För tidsbegränsade bygglov som inte avser nybyggnad för bostadsändamål och till- hörande åtgärder får den sammanlagda tiden överstiga om lovet ska användas för ett ändamål av säsongskaraktär. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.3. Vi föreslår att bestämmelsen utformas så att tidsbegränsade bygglov som har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning tydligare än skiljs från bygglov som inte har ett sådant stöd i en detaljplanebestämmelse. Den förra situationen anges i det första stycket och den senare i det andra stycket. Tidsbegränsade bygglov som har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning Vi föreslår inte någon ändring av de nuvarande bestämmelserna om tidsbegränsade bygglov för åtgärder som ska utföras med stöd i detaljplanebestämmelse om tillfällig användning. I de fallen bör ett tidsbegränsat bygglov ges om sökanden begär det. En detaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark kan gälla under sammanlagt högst (4 kap. 29 § PBL) som ett tidsbegränsat bygglov får ges för som längst . Att tiderna skiljer sig åt uppmärksammades i ett tidigare lagstiftningsärende, men regeringen ansåg då att det inte fanns något behov av att samordna tiden för tillfällig användning av mark och byggnader med tiden för tidsbegränsat bygglov. Regeringen motive- rade sin hållning med att en inskränkning av kommunernas möjlig- heter att bestämma om en tillfällig användning i en detaljplan skulle begränsa kommunernas handlingsutrymme och öka den administra- tiva bördan för dem eftersom det är ett relativt omfattande arbete för kommunen att gå in och ändra en detaljplan. Vidare ansåg reger- ingen att förutsättningarna skiljer sig åt mellan tidsbegränsat bygg- lov och tillfällig användning i en detaljplan på så sätt att den senare prövas i ett planmässigt sammanhang i samråd med berörda intres- senter.254 Då frågan relaterar mer till detaljplanefrågor än bygglovs- frågor ligger den utanför denna utredning. Tidsbegränsade bygglov utan stöd i någon detaljplanebestämmelse om tillfällig användning Liksom bör under vissa förutsättningar få ge tidsbegränsade bygglov utan stöd i någon planbestämmelse för det fall sökanden begär det. Vi har i vårt förslag lagt samman de be- stämmelser som finns i nuvarande 9 kap. 33 och 33 a §§ PBL. bör även fortsättningsvis vara restriktiv i sin prövning av tidsbegränsade bygglov och särskilt uppmärksamma de olägenheter för omgivningen eller de verksamhetsinskränkningar för planenliga verksamheter som tidsbegränsade åtgärder kan komma att föranleda. Bestämmelsen om tidsbegränsade bygglov för nybyggnad för bostadsändamål och tillhörande åtgärder bör gälla tills vidare Den nuvarande bestämmelsen om tidsbegränsat bygglov för bostads- ändamål och tillhörande åtgärder (nuvarande 9 kap. 33 a § PBL) upp- hör att gälla . Vi gör bedömningen att bestämmelsen bör vara kvar och gälla tills vidare. Då bestämmelsen infördes motiverades den med att bostads- bristen var så allvarlig och att behovet av bostäder i många av landets kommuner var så stort att det inte inom rimlig tid kunde tillgodoses enbart genom ordinarie plan- och byggprocesser. Regeringen fram- höll att bostadssituationen borde lösas genom permanent byggande, men att detta inte var tillräckligt på kort sikt.255 Regeringen framhöll vidare att det då var svårt att bedöma hur länge behovet av bestämmel- sen skulle finnas, men att behovet av bostäder tydde på att den bör gälla till dess situationen på bostadsmarknaden har hunnit förbättras.256 Vid införandet av bestämmelsen uppskattade att det behövde byggas 700 000 nya bostäder –2025.257 Behovet av nya bostäder för perioden –2029 beräknas till 2013/14:59 s. 27. 2016/17:137 s. 11. 2016/16:137 s. 17. 2016/17:137 s. 6. mellan 592 000 och 664 000 lägenheter.258 Även om de prognosti- cerade behoven har minskat något kvarstår alltså den allvarliga situa- tionen på bostadsmarknaden. De bostadsbyggnadsbehov som motiverade bestämmelsen finns således kvar. Vi anser dock inte att effekterna av möjligheterna till nya bostäder med stöd av tidsbegränsade bygglov bör överskattas. Av uppföljningar259 framgår att det sammanlagt gavs knappt 90 tidsbegränsade bygglov för bostäder, att jämföra med de drygt 200 tidsbegränsade bygglov för bostäder som gavs 2016 innan bestämmelsen om tidsbegränsat bygglov för ny- byggnad av bostadsändamål trädde i kraft. Det är dock oklart när i tiden behovet av bostäder kan förväntas komma att kunna tillgodo- ses genom de ordinarie plan- och byggprocesserna. Vi anser därför att det finns skäl för att låta bestämmelsen om möjlighet att ge tids- begränsat bygglov för nybyggnad av bostadsändamål fortsätta gälla. De många tidsbegränsade lov för bostäder som gavs 2016 kan förmodas bero på de utmaningar som följde av det historiskt stora antalet asylsökande som kom till , vilket också var ett skäl till att möjligheten till sådana tidsbegränsade lov infördes.260 Vi menar att de särskilda bestämmelserna om tidsbegränsade bygglov för nybyggnad för bostadsändamål eller tillhörande åtgärd ändå fort- satt kan skapa förutsättningar för bostäder på platser som inte har tagits i anspråk för en permanent användning. Bestämmelserna bör där- för gälla tills vidare. För att uppnå ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder med enhetliga bestämmelser för olika sorters byggande är det dock lämpligt att bestämmelsen upphävs. Vi föreslår inte några ändringar i fråga om förutsättningarna för att tidsbegränsade bygglov för bostadsändamål och tillhörande åt- gärder ska kunna ges. De bör även fortsättningsvis endast kunna ges om åtgärden uppfyller någon förutsättning för ett permanent bygg- lov. Förutsättningarna för tidsbegränsat bygglov kommer därmed att skilja sig åt mellan lov som ges nybyggnad för bostadsändamål eller därtill hörande åtgärder respektive andra tillfälliga åtgärder. Med hänsyn till det stora behovet av bostäder anser vi att åtskill- naden är motiverad. 258Se (Rapport 2020:32) s. 45. 259www.boverket.se/sv/om-boverket/publicerat-av-boverket/oppna-data/. 2016/17:137 s. 6. Den sammanlagda tiden för vilken tidsbegränsade bygglov bör få ges Frågan om för hur ett tidsbegränsat bygglov bör få ges är beroende av flera faktorer. Den bör vara tillräckligt lång för att in- vesteringen i en byggnad ska vara lönsam, men inte längre än att människor i omgivningen kan överblicka tiden under vilken åtgärden kommer att bestå. Därtill bör tidsgränserna i möjligaste mån sam- ordnas för att göra bestämmelserna så lättillämpade som möjligt. Vi anser att den nuvarande tidsgränsen , med möjlighet till förlängning är väl avvägd. Vi föreslår därför inte någon ändring i denna del. Det ska understrykas att vårt förslag inte är ägnat att påverka förutsättningarna för de tidsbegränsade bygglov som redan gäller. På samma sätt som gäller anser vi att undantaget från den högsta sammanlagda tiden för ändamål av säsongskaraktär inte ska träffa de tidsbegränsade byggloven för nybyggnader för bostadsända- mål och tillhörande åtgärder. Ett enhetligt krav på att platsen ska kunna återställas Vi föreslår att samma krav på återställande bör gälla för tidsbegrän- sade bygglov i allmänhet som för tidsbegränsade bygglov för ny- byggnad för bostadsändamål eller tillhörande åtgärder. För de tidsbegränsade bygglov som inte avser nybyggnad för bo- stadsändamål eller därtill hörande åtgärder innebär ändringen en skärpning jämfört med . Det ska inte räcka med att sökanden visar att åtgärden verkligen är tillfällig och därför kan pågå under en begränsad tid.261 Sökanden bör dessutom visa att platsen där åtgär- den ska genomföras går att återställa när lovet har upphört. Kravet innebär att sökanden bör var skyldig att visa att det är tekniskt och ekonomiskt rimligt att platsen återställs till det skick den hade vid tiden för ansökan eller i vart fall i ett skick som gör en planenlig användning möjlig. För att förvissa sig om att detta är möjligt bör sökanden vara skyldig att redan i lovansökan redovisa hur avveck- lingen och återställningen ska gå till.262 Vi anser att ändringen klargör sökandens ansvar för den mark han eller hon tillfälligt vill ta i anspråk. RÅ 1994 ref. 13 och RÅ 1998 not. 92 samt MÖD:s dom i mål nr P 7678-13. 2016/17:137 s. 13. När det tidsbegränsade lovet löper ut När tiden för det tidsbegränsade bygglovet har löpt ut är det bygg- ansvar att avveckla åtgärden och återställa platsen i enlighet med de start- och slutbesked som har getts. Ytterst är det sedan tillsyn som säkerställer att den markanvänd- ning lovet medger upphör och att åtgärden då avvecklas och platsen återställs eller, i vart fall, lämnas i ett skick som gör att marken kan användas på ett planenligt sätt.263 Detta korresponderar med att en åtgärd som inte återställs kan komma att betraktas som att det vid- tagits en lovpliktig åtgärd (se avsnitt 7.6.1). I sammanhanget kan även erinras om regeringsuppdrag att bl.a. utreda förutsätt- ningarna för att införa en byggsanktionsavgift när ett tidsbegränsat lov har gått ut och den aktuella platsen inte återställts samt föreslå en ändamålsenlig storlek på sådana avgifter. Uppdraget ska redovisas till regeringen (se avsnitt 2.4.10). Bestämmelsen finns i 9 kap. 41 § PBL. 7.18.15Förutsättningar för förhandsbesked om att en åtgärd kan lokaliseras på en viss plats Förslag: Ett förhandsbesked som innebär att en åtgärd kan lokali- seras på en viss plats får ges om åtgärden 1.inte strider mot områdesbestämmelser, 2.inte förutsätter planläggning enligt 4 kap. 2 eller 3 §, och 3.uppfyller de krav på lokalisering som följer av 2 kap. i de delar som inte har prövats i områdesbestämmelser. Bestämmelsen saknar motsvarighet i nuvarande bestämmelser. En närmare beskrivning av vad som enligt nuvarande bestämmelser prövas vid en begäran om förhandsbesked finns i avsnitt 5.4. Vi föreslår att rätten att söka förhandsbesked ska begränsas till att avse åtgärder utanför detaljplanelagt område och att prövningen 2016/17:137 s. 13 ff. i ett ärende om förhandsbesked bör avse frågan om åtgärden kan lokaliseras till en viss plats (se avsnitt 7.11.3). Då prövningen bara bör avse den avsedda lokaliseringen ska pröv- ningen inte avse byggnadsverkets utformning, närmare placering eller liknande. Förhandsbeskedets positiva rättskraft omfattar således endast lämpligheten i lokaliseringen av åtgärden, varför byggnads- nämnden vid en senare lovprövning bara blir bunden av just detta. Önskar sökanden i stället få en fullständig prövning av sina möj- ligheter att få utföra åtgärden och därigenom få en säkerhet för sin fortsatta projektering bör han eller hon i stället söka bygglov. För att förhandsbesked ska kunna ges bör åtgärden inte få strida mot eventuella områdesbestämmelser. Ett sådant krav motsvarar väsentligen vad som gäller vid en prövning av bygglov i ett område som inte omfattas av en detaljplan. bör dock inte pröva om det finns förutsättningar att ge förhandsbesked om att en åtgärd kan lokaliseras till en viss plats, trots att åtgärden avviker från områdesbestämmelserna. En sådan prövning skulle riskera att bli alltför detaljerad och är inte förenlig med förhandsbeskedet som ett pröva om en åtgärd kan lokaliseras på en viss plats. Den som vill få prövat om åtgärden kan medges som en avvikelse från områdesbestämmelserna bör således i stället söka bygglov. En begränsning av prövningen inom områden med områdesbestäm- melser förenklar också kommuniceringen i ärendet om förhands- besked. Eftersom det inte kan ges förhandsbesked om att en åtgärd kan lokaliseras till en viss plats i strid med områdesbestämmelser kommer en begäran om förhandsbesked inom ett område som om- fattas av områdesbestämmelser inte att behöva kommuniceras med kända sakägare m.fl. om åtgärden är reglerad i områdesbestämmel- serna. Antingen är åtgärden förenlig med områdesbestämmelserna och ska begäran inte kommuniceras. Eller så strider den mot om- rådesbestämmelserna och ska något positivt förhandsbesked helt enkelt inte ges. Med en sådan ordning undviks de eventuella tvek- samheter som annars kan uppstå i fråga om en åtgärd som avviker på ett visst sätt i förhållande till områdesbestämmelserna verkligen har kommunicerats med sakägare redan vid förhandsbeskedet eller inte. Förutom att förenkla handläggningen av förhandsbeskedet kan det även förväntas förenkla handläggningen av det eventuella senare bygg- lovsärendet.264 Frågan om en åtgärd utlöser ett sådant krav på planläggning som utgör hinder för att bygglov ska kunna ges knyter nära an till lokali- seringen av åtgärden. Det får typiskt sett anses vara en sådan förut- sättning för bygglov som den som begär ett förhandsbesked för en åtgärd kan antas vilja få klarlagd och rättskraftigt avgjord. Positivt förhandsbesked bör därför inte kunna ges om lokaliseringen av åt- gärden förutsätter planläggning (4 kap. 2 § PBL). En sista förutsättning för att förhandsbesked ska kunna ges bör vara att åtgärden uppfyller de krav på lokalisering som följer av 2 kap. PBL i de delar som inte har prövats i områdesbestämmelser. Hänvisningen är tänkt att klargöra kopplingen till överklagande- förbudet enligt 13 kap. 2 § första stycket 8 PBL för frågor som är avgjorda genom områdesbestämmelserna. vid prövningen av en begäran om förhandsbesked endast ska ta ställning till åtgärdens lokalisering, och inte dess utformning eller placering, kommer man dessutom till rätta med inkonsekvensen att byggnads- nämnden i ett förhandsbesked inte ska pröva åtgärdens utform- ning och placering gentemot kraven i 2 kap. 6 § PBL. En begränsning i omfattningen av den prövning byggnadsnämn- den ska göra i ett ärende om förhandsbesked kommer givetvis även begränsa den utredning som kommer att krävas i ärendet. Om kom- munen har en välgrundad och aktuell översiktsplan265 bör byggnads- nämnden kunna ta ställning till en begäran om förhandsbesked för ett enbostadshus redan utifrån en markering på exempelvis den eko- nomiska kartan tillsammans med en översiktlig redogörelse för hur exempelvis trafiken och den tekniska försörjning som behövs kan ordnas för åtgärden.266 Mer omfattande åtgärder kan givetvis kräva ytterligare utredningar, men även dessa bör kunna hållas på en för- hållandevis generell nivå. Det ska avslutningsvis framhållas att i de fall den enskilde efterfrågar det i samband med en begäran om förhands- besked, på samma sätt som annars, ska lämna de råd och upplys- 264Se , Mindre avvikelse från detaljplan – ett nödvändigt men komplicerat undantag i , i Förvaltningsrättslig tidskrift 2003 s. 77 ff. resp. Didón m.fl. (, ), kommentaren till 9 kap. 17 §. 265Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 1410-16 och i mål nr P 6079-19. 266Se MÖD:s dom i mål nr P 11073-19. ningar i frågor som rör nämndens verksamhet (12 kap. 2 § 4 PBL) och på begäran även ge skriftliga upplysningar om planläggning, byggande och fastighetsbildning (3 § samma kapitel). Sådana råd och upplysningar är dock inte formellt bindande vid en senare bygglovs- prövning. Bestämmelsen finns i 9 kap. 42 § PBL. 7.18.16 Förutsättningar för rivningslov Förslag: Rivningslov ska ges för en åtgärd som avser ett byggnads- verk eller del av ett byggnadsverk som inte omfattas av rivnings- förbud i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Rivningslov får dock inte ges om byggnadsverket bör bevaras på grund av byggnadsverkets eller bebyggelsens historiska, kultur- historiska, miljömässiga eller konstnärliga värde. Enligt nuvarande bestämmelse i 9 kap. 34 § PBL ska rivningslov ges för en åtgärd som avser en byggnad eller byggnadsdel som inte om- fattas av rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser, eller bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde. En närmare beskrivning av bestämmelsen finns i avsnitt 5.5. För att värna anläggningar med höga kulturhistoriska värden gör vibedömningen att det bör införas ett krav på rivningslov även för att riva andra anläggningar än byggnader (se avsnitt 7.12). Bestäm- melserna om förutsättningarna för att ge rivningslov ändras därför i enlighet med det. Som bestämmelserna är utformade har möjlighet att vägra ett rivningslov även om byggnaden inte omfattas av ett rivningsförbud i plan, förutsatt att den bör bevaras på grund av sitt historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde (9 kap. 34 § 2 PBL). Motsatsvis följer att det inte finns någon skyldighet för att vägra ett sådant lov på dessa grunder.267 Genom vårt förslag på utformning av bestämmelsen vill vigöra tydligt att rivningslov inte får ges om byggnadsverket bör bevaras på grund av dess eller bebyggelsens historiska, kulturhisto- riska, miljömässiga eller konstnärliga värde. Den ändrade lydelsen klargör att det inte bör finnas något utrymme för att ta ekonomiska hänsyn vid prövningen av ett rivningslovsärende. Den kulturhistoriska värderingen av ett byggnadsverk bör i stället göras oberoende av den ersättningsskyldighet som enligt 14 kap. 7 § PBL kan uppstå till följd av ett nekat rivningslov. Liksom tidigare bör den bebyggelse som anses värd att bevara inte vara begränsad till att avse byggnader eller byggnadsdelar med så- dana värden som gör att de inte får förvanskas enligt 8 kap. 13 § PBL. I stället bör lokala överväganden även fortsättningsvis tillmätas stör- sta betydelse i frågan, och det kunskapsunderlag som tas fram inom fackområdet bör tjäna till god ledning för kommunerna. Vi föreslår generellt en mer omfattande rivningslovsplikt för bygg- nader och byggnadsdelar än för andra anläggningar än byggnader (se avsnitt 7.12). Byggnader och delar av byggnader kommer därför i fler fall än andra anläggningar att träffas av lovplikt och av bestäm- melserna om förutsättningar för rivningslov enligt vårt förslag. Det kommer därigenom indirekt att gälla olika krav på hur kvalificerade de kulturhistoriska värdena bör vara för att rivningslov ska kunna ges för en byggnad eller en byggnadsdel jämfört med en annan an- läggning. Vi bedömer att byggnader oftare än andra anläggningar har kulturhistoriska värden i sig själv och i högre grad påverkar bebyg- gelsemiljön, även i miljöer som inte har sådana kvalificerade kultur- historiska värden som avses i 8 kap. 13 § PBL. I enlighet med det be- dömer vi att åtskillnaden är motiverad. Bestämmelsen finns i 9 kap. 43 § PBL. 267Se SOU 2018:86 s. 90. 7.18.17 Förutsättningar för marklov Förslag: Marklov ska ges för en åtgärd som 1.inte strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser, 2.inte förhindrar eller försvårar det berörda områdets använd- ning för bebyggelse, 3.inte medför olägenheter för användningen av sådana anlägg- ningar som avses i 4 kap. 42 § första stycket 4 a, 4.inte medför störningar eller betydande olägenheter för om- givningen, och 5.uppfyller de krav som a)följer av 2 kap. 6 § tredje stycket och 8 kap. 9–12 §§ i de delar som inte har prövats i detaljplanen, om marklovet avser en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan, eller b)följer av 2 kap. och 8 kap. 9–12 §§ i de delar som inte har prövats i områdesbestämmelser, om marklovet avser en åtgärd i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Marklov får dock ges om avvikelsen från detaljplanen eller om- rådesbestämmelserna är liten och förenlig med syftet med detalj- planen eller områdesbestämmelserna. Förutsättningarna för marklov regleras i nuvarande 9 kap. 35 § PBL. I den bestämmelsen anges bl.a. att en sökt åtgärd ska uppfylla de krav som följer av 2 kap. 6 § tredje stycket PBL och 8 kap. 9–12 §§ PBL om lovet avser en åtgärd inom ett område med detaljplan. En när- mare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.6. Vi föreslår inte några andra ändringar av förutsättningarna för marklov än tillägget att prövningen av en åtgärd gentemot kraven på varsamhet (2 kap. 6 § tredje stycket PBL) respektive kraven som av- ser ordnandet av tomter och allmänna platser m.m. (8 kap. 9–12 §§ PBL) bara ska avse de delar som inte har prövats i detaljplan. Med en sådan förändring korresponderar bestämmelsen bättre med vad som gäller inom ett område med områdesbestämmelser. Tillägget korre- sponderar dessutom bättre med det överklagandeförbud som finns i 13 kap. 2 § första stycket 8 PBL för frågor i marklovsärenden som redan är avgjorda genom bl.a. en detaljplan. Bestämmelsen finns i 9 kap. 44 § PBL. 7.18.18Krav på medgivande från Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förslag: För att lov eller positivt förhandsbesked ska kunna ges för en åtgärd i en sådan ansökan som Försvarsmakten eller Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap ska underrättas om enligt 59 § krävs det, utöver det som följer av 32–45 §§, med- givande av Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Bestämmelsen saknar motsvarighet i nuvarande bestämmelser. Vi föreslår att Försvarsmakten eller Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap bör underrättas om en ansökan som avser vissa åtgärder som ska vidtas inom eller i anslutning till ett sådant område av riksintresse för totalförsvaret som avses i 3 kap. 9 § andra stycket (se avsnitt 7.19.10). Inom dessa områden får totalför- svarets intressen anses så betydande att lov eller positivt förhands- besked inte bör ges utan ett medgivande från den av dessa två myn- digheter som företräder totalförsvarets intressen i det enskilda fallet. Försvarsmaktens eller Myndighetens för samhällsskydd och be- redskap synpunkter i ärenden om lov och förhandsbesked rör i vissa fall åtgärdernas påverkan på en hemlig verksamhet eller att en verk- samhet för totalförsvaret påverkas på ett sådant sätt som myndig- heterna av sekretesshänsyn inte kan röja, vare sig för den enskilde fastighetsägaren, andra berörda eller för (se även avsnitt 7.9). I praktiken behöver därför i de fall Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap motsätter sig åtgärden fatta beslut utan att känna till grunderna för Försvarsmaktens eller Myndigheten för samhälls- skydd och beredskaps inställning. Det lär regelmässigt leda till att avslår ansökan utan närmare motivering. En sådan prövning anser vi varken är rimlig eller rättssäker och bör ersättas med ett formellt krav på medgivande från de myndigheter som rår över utpekandet av riksintresset för totalförsvaret för att lov ska kunna Enligt vår bedömning bör kravet på medgivande inte kunna jäm- ställas med en sådan rådighetsinskränkning i egendomsskyddet som kan aktualisera en ersättningsrätt, vare sig enligt grundlag (2 kap. 15 § regeringsformen; jfr även 14 kap. PBL) eller europarättsligt.268