sou · H9B320 · 2022-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen i 5 kap. 13 § lagen om polisens behandling av per- sonuppgifter inom brottsdatalagens område anger sammanfattnings- vis att i fingeravtrycks- och signalementsregister får uppgifter behand- las om en person som har dömts för brott i en annan medlemsstat och vars fingeravtrycks- eller signalementsuppgifter har överförts hit med stöd av rambeslutet om Ecris. Vidare anges i 5 kap. 14 § att fingeravtrycks- och signalementsregister får innehålla bl.a. uppgift om fotografi. Det nu anförda innebär enligt vår bedömning att redan nuvarande lydelser av bestämmelserna måste anses omfatta behand- ling i signalementsregistret av ansiktsbilder som har överförts hit. I denna del är en ändring i bestämmelserna därför inte nödvändig för att genomföra ändringsdirektivet. Det följer av 5 kap. 13 § lagen om polisens behandling av person- uppgifter inom brottsdatalagens område att ansiktsbilder som kom- mer att överföras hit på grund av rambeslutet endast får behandlas i signalementsregistret om det för motsvarande gärning i är föreskrivet fängelse och den som uppgifterna avser för gärningen hade fyllt . Längsta tid som ansiktsbilder får behandlas Fotografi som har tagits med stöd av 28 kap. 14 § och som behandlas i signalementsregistret med stöd av 5 kap. 12 § första stycket 1 lagen om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område omfattas av bestämmelsen i 5 kap. 15 § första stycket. Fotografi av en misstänkt person får därmed inte behandlas efter det att uppgifterna om den regi- strerade personen har tagits bort ur misstankeregistret och belast- ningsregistret. Inför genomförandet av rambeslutet om Ecris gjorde regeringen bedömningen att uppgifter som överförs till enligt rambeslu- tet och lagras i fingeravtrycks- eller signalementsregister kan gallras med stöd av en bestämmelse i dåvarande polisdatalagen, vilken alltså motsvarar nuvarande 5 kap. 15 § första stycket lagen om polisens be- handling av personuppgifter inom brottsdatalagens område (a. prop. s. 34 och 38).12 Vi har i avsnitt 8.5.8 föreslagit en ändrad lydelse av 5 kap. 15 § första stycket. Det kommer härigenom att förtydligas att bestäm- melsen omfattar sådana uppgifter som överförs till fingeravtrycks- och signalementsregister på grund av rambeslutet om Ecris, oavsett 2011/12:163, s. 38, angavs att, enligt 4 kap. 4 § polisdatalagen, uppgifter i finger- avtrycks- och signalementsregistret ska gallras senast efter det att uppgifter om personen gallrats ur belastningsregistret. Hänvisningen torde rätteligen avse 4 kap. 14 § polis- datalagen. om uppgifterna ursprungligen har tagits upp på personen i fråga såsom misstänkt eller dömd. Enligt vår bedömning krävs det inga ytterligare bestämmelser om längsta tid för behandling av ansikts- bilder för att genomföra ändringsdirektivet på nationell nivå. Sekretess för ansiktsbilder som behandlas i signalementsregistret Ansiktsbilder som behandlas i signalementsregistret omfattas av sekretess enligt 18 kap. 1 § första stycket och andra stycket 2 och 1 § första stycket 5 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), se avsnitt 8.2.1 och 9.2.1. Som anges där innebär detta sammanfatt- ningsvis att ansiktsbilder omfattas av sekretess inom ramen för det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande arbete om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamhetens skadas om uppgiften röjs. Dess- utom gäller sekretess för ansiktsbilder till skydd för den enskildes personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider skada eller men. Det har under utredningen inte framkommit annat än att sekre- tesskyddet är ändamålsenligt och tillräckligt. Vi föreslår därför ingen ändring i denna del. 9.5.2Överföring av ansiktsbilder enligt förordningen om Ecris-TCN Förslag: Om behandlar en ansiktsbild av en dömd tredjelandsmedborgare i sitt signalementsregister ska Polis- myndigheten föra in ansiktsbilden i uppgiftsposten i Ecris-TCN. En bestämmelse som möjliggör behandlingen ska tas in i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om Ecris- TCN. Tillgängliga ansiktsbilder blir en del av de uppgifter som överförs genom Ecris-systemet på grund av ändringsdirektivet (avsnitt 9.5.1). Förordningen om Ecris-TCN ger utrymme för att ansiktsbilder även ska kunna användas för uppgiftsposten i Ecris-TCN beträf- fande dömda tredjelandsmedborgare om den dömande medlemssta- tens rätt tillåter att dömda personers ansiktsbilder samlas in och lagras (artikel 5.3). Som angetts föreskriver förordningen om Ecris- TCN en användarbegränsning på så sätt att det endast ska vara möj- ligt att använda ansiktsbilderna i Ecris-TCN för att bekräfta identi- teten hos en tredjelandsmedborgare. kan det emellertid bli aktuellt att använda ansiktsbilderna för automatiserad biometrisk matchning, dvs. ansiktsigenkänning (se avsnitt 9.4.3). Det ingår alltså i vårt uppdrag att överväga i vad mån svensk rätt bör tillåta att ansiktsbilder används för uppgiftsposterna i Ecris- TCN när det gäller dömda tredjelandsmedborgare. behandlas utifrån att det i kommittédirektiven anges att goda skäl talar emot att i detta sammanhang tillåta användning av uppgifter från andra register än de som själv för. Detta ligger också i linje med vad vi har framhållit när det gäller fingeravtryck i uppgiftsposten i Ecris-TCN (avsnitt 8.5.1). Som tidigare konstate- rats ingår inte heller i vårt uppdrag att föreslå bestämmelser som ger tillgång till ansiktsbilder i större utsträckning än . Ansiktsbilder som har tillgång till Vi har i avsnitt 9.5.1 konstaterat att sådana ansiktsbilder som behand- las i signalementsregistret är tillgängliga för i den mening som avses i rambeslutet om Ecris och därmed även för änd- ringsdirektivet. Motsvarande gäller vid tillämpningen av förordningen om Ecris-TCN (jfr prop. 2011/12:163 s. 28 f.). Det sagda innebär att i vart fall fotografier som har tagits med stöd av 28 kap. 14 § och ansiktsbilder som i fram- tiden kommer att överföras hit via Ecris från andra medlemsländer (se avsnitt 9.5.1) blir tillgängliga för på det sätt som avses i förordningen om Ecris-TCN. Dessa bilder, vilka alltså behandlas i signalementsregistret, omfattar sådana ansiktsbilder av dömda personer som svensk rätt tillåter för insamling och lagring och som därför får användas för uppgiftsposten i Ecris-TCN (arti- kel 5.3 i förordningen om Ecris-TCN). i Ecris-TCN ska omfatta ansiktsbilder Ändringsdirektivet har skapat en skyldighet att överföra tillgängliga ansiktsbilder vid underrättelser om fällande domar i Ecris (se av- snitt 9.5.1). Det betyder att ansiktsbilder kommer att bli en del av de uppgifter som behandlas i de olika medlemsländerna för att bekräfta identiteten av dömda unionsmedborgare. Som en utgångspunkt fram- står det därför som rimligt att även föra in tillgängliga ansiktsbilder i uppgiftsposterna i Ecris-TCN för att underlätta identifiering av dömda tredjelandsmedborgare. Vissa skillnader i systemen och mellan de olika uppgifterna i Ecris-TCN måste emellertid beaktas ur ett rättighetsperspektiv. Överföring av t.ex. fingeravtryck genom Ecris ansågs inte innebära någon kartläggning i den mening som avses i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Överföringen medförde endast att redan registre- rade uppgifter i enskilda fall lämnas till centralmyndigheten i det land där personen i fråga är medborgare. (Se avsnitt 9.5.1 och prop. 2011/12:163 s. Ecris-TCN-systemet kommer emellertid att innebära att uppgif- ter registreras centralt. I förlängningen får det effekten att möjlighe- terna till kartläggning av enskilda ökar (jfr 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen och avsnitt 3.2.1). Kartläggningen rör som regel ut- ländska medborgare, vilka har ett mindre långtgående grundlagsskydd av den personliga integriteten (2 kap. 25 § första stycket 3 regerings- formen). Bortsett från vad som gäller fingeravtryck enligt arti- kel 5.1 b (ii) i förordningen om Ecris-TCN är dock förordningen tillämplig på tredjelandsmedborgare som även är unionsmedborgare (artikel 2). Detta innebär t.ex. att måste skapa en uppgiftspost i Ecris-TCN för en dömd tredjelandsmedborgare som även är medborgare i . Det går alltså inte att bortse från att även svenska medborgare berörs av förslaget. möjligheten att föra in ansiktsbild i uppgiftsposten får därför inte går utöver vad som anges i 2 kap. 21 § regeringsformen. Vid bedömningen behöver också beaktas att registrering av ansikts- bilder, till skillnad från registreringen av sådana fingeravtryck som av- ses i artikel 5.1 b (ii) i förordningen om Ecris-TCN (se avsnitt 8.5.2) inte är beroende av brottets svårhet. En fråga för framtiden är också att ansiktsbild i Ecris-TCN kan komma att användas för automati- serad biometrisk matchning. En annan faktor av betydelse är att det finns begränsningar när det gäller lagringstid för uppgifter i Ecris- TCN (artikel 8), vilket har haft relevans i europarättslig praxis (se avsnitt 8.3.2 och 9.3.2). Att föra in ansiktsbilder som finns tillgängliga i signalementsregi- stret i Ecris-TCN har betydelse för att säkerställa identiteten hos en tredjelandsmedborgare som har dömts för brott. Därigenom för- bättras, enligt vår bedömning, funktionen hos Ecris-TCN avsevärt. I förlängningen ökar alltså möjligheterna att använda systemet för att identifiera de medlemsstater som innehar uppgifter i kriminal- register om en tredjelandsmedborgare. Vid bedömningen av om det trots allt skulle vara alltför långtgående att föra över tillgängliga ansikts- bilder i signalementsregistret vill vi fästa särskild vikt vid följande. De ansiktsbilder som skulle föras över från signalementsregistret till Ecris-TCN skulle endast avse dömda. Ecris-TCN innebär inte någon direktåtkomst till signalementsregister, utan systemet pekar endast ut det medlemsland som innehar upp- gifter om den dömde. En ansiktsbild i Ecris-TCN får vidare inte lagras i systemet längre än det finns kvar uppgift om den fällande domen i belastningsregistret (jfr artikel 8 i förordningen om Ecris- TCN). finns heller inte förutsättningar att använda ansiktsbild för ansiktsigenkänning i Ecris-TCN, utan ansiktsbilder- na i Ecris-TCN får endast kunna användas för att bekräfta identitet- en hos en tredjelandsmedborgare. Med hänvisning till det nu anförda bedömer vi att regleringen är väl avvägd och att det inte framstår som meningsfullt att exkludera vissa av de ansiktsbilder som finns tillgängliga i signalementsregistret från de uppgifter som ska registreras i uppgiftsposterna om dömda tredjelandsmedborgare i Ecris-TCN. Det finns alltså inte skäl att begränsa överföringen till att endast avse den som är dömd för viss brottslighet, t.ex. utifrån brottslighetens allvar. Den nationella regler- ingen ger uttryck för när det är motiverat att ta ansiktsbilder och lagra dem i signalementsregistret. Om dessa ansiktsbilder avser dömda tredjelandsmedborgare (med eller utan unionsmedborgarskap) bör de rimligen, av samma skäl, återfinnas i Ecris-TCN. Vi har i avsnitt 4.7 redogjort för att Ecris-TCN kan komma att användas för identifiering av personer i andra informationssystem enligt artikel 20 i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 om interoperabilitet13 (jfr artikel 1 c i förordningen om Ecris-TCN). Det förhållandet föranleder enligt vår uppfattning ingen annan bedömning i fråga om ansiktsbilder. Vi beaktar då särskilt att användningen enligt artikel 20 av en persons biometriska uppgifter är begränsad till att utgöra ett hjälpmedel vid kontroll av en persons identitet där förfarandet har inletts i den berörda personens närvaro. Att uppgifter i Ecris-TCN kan användas för spårning av multipla identiteter, och på så vis bidra till att falska identiteter upptäcks, är heller inte en omständighet som talar emot att ansiktsbilder bör kunna föras in i Ecris-TCN. Mot denna bakgrund föreslår vi att , såvitt av- ser dömda tredjelandsmedborgare (med eller utan unionsmedbor- garskap), ska föra över tillgängliga ansiktsbilder från signalements- registret till Ecris-TCN och att en bestämmelse som reglerar detta tas in i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om Ecris-TCN. Till skillnad från vad som gäller för fingeravtryck ingår det inte i vårt uppdrag att överväga om det skulle vara obligatoriskt att ta ansiktsbilder av den dömde av det skälet att han eller hon ska avtjäna minst sex månaders fängelse. Som redovisats följer det av förordningen om Ecris-TCN att an- vändningsområdet för ansiktsbilder kan komma att utvidgas till att omfatta ansiktsigenkänning. Vi tar i detta sammanhang inte ställning till om en sådan utvidgning skulle motivera en begränsning av vilka ansiktsbilder som förs över från signalementsregistret till Ecris-TCN. Frågan om vilka ansiktsbilder som ska föras över från signalements- 13Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av om inrät- tande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816. registret till Ecris-TCN kan därför behöva övervägas på nytt för det fall ansiktsbilder i Ecris-TCN kan användas för ansiktsigenkänning. Vi har i kapitel 8 och 9 behandlat några av uppgifterna som ska ingå ien uppgiftspost i Ecris-TCN, nämligen fingeravtryck och ansikts- bilder. Utöver detta ska uppgiftsposten innehålla vissa alfanumeriska uppgifter, dvs. uppgifter som återges med bokstäver, siffror, special- tecken, mellanslag och skiljetecken (se artikel 3.11 i förordningen om Ecris-TCN samt avsnitt 4.5.4). Enligt våra kommittédirektiv väcker regleringen om alfanume- riska uppgifter frågor om bl.a. vilka uppgifter som har tillgång till och vilka möjligheter, både ur dataskydds- och sekre- tessrättsligt perspektiv, som har att behandla och inkludera dessa i Ecris-TCN. Vi ska därför analysera om det krävs några författningsändringar i denna del. Det ingår inte i vårt uppdrag att föreslå ett utökat införande i belastningsregistret av uppgifter om föräldrars namn eller utökad tillgång för till det som i förordningen om Ecris-TCN benämns tilläggsuppgifter, annat än om detta skulle visa sig direkt nödvändigt för att uppfylla kraven iförordningen eller genomföra direktivet om ändring av rambeslutet om Ecris (ändringsdirektivet). 10.2Alfanumeriska uppgifter i uppgiftsposterna Bedömning: Sådana uppgifter som benämns obligatoriska respek- tive valfria uppgifter i artikel 5.1 a (i) respektive (ii) i förordningen om Ecris-TCN registreras i belastningsregistret och ska föras in i uppgiftsposten i Ecris-TCN. Sådana uppgifter som benämns tilläggsuppgifter i arti- kel 5.1 a (iii) i förordningen ska föras in i uppgiftsposten i Ecris- TCN av i den mån uppgifterna är tillgängliga i belastningsregistret eller förekommer i sig- nalementsregister. Vad som sägs i förordningen om Ecris-TCN om alfanume- riska uppgifter i uppgiftsposten kräver ingen nationell reglering. Ett utökat införande i belastningsregistret av alfanumeriska upp- gifter är inte nödvändigt för att uppfylla kraven i förordningen om Ecris-TCN eller direktivet om ändring av rambeslutet om Ecris. 10.2.1De olika alfanumeriska uppgifterna En uppgiftspost i Ecris-TCN om en dömd tredjelandsmedborgare ska enligt artikel 5.1 a i förordningen om Ecris-TCN innehålla vissa alfanumeriska uppgifter. De delas in i obligatoriska uppgifter, valfria uppgifter och tilläggsuppgifter (se avsnitt 4.5.4). De obligatoriska uppgifterna utgörs av sådana uppgifter som ska föras in i uppgiftsposten om de inte i det enskilda fallet är okända för centralmyndigheten. Uppgifterna innefattar efternamn, förnamn, födelsedatum, födelseort (ort och land), medborgarskap (ett eller flera), kön, eventuella tidigare namn samt den dömande medlemsstatens kod (artikel 5.1 a i). Valfria uppgifter, vilka ska inkluderas i uppgiftsposten om de har förts in i kriminalregistret, är uppgifter om föräldrarnas namn (arti- kel 5.1 a ii). Tilläggsuppgifter ska inkluderas i uppgiftposten om de är tillgäng- liga för centralmyndigheten. Dessa uppgifter består av id-nummer eller typ av och nummer på personens identitetshandlingar samt namn på den utfärdande myndigheten, liksom uppgifter om pseudo- nym eller alias (artikel 5.1 a iii). Medlemsstaten bör försöka kontrol- lera att identitetshandlingarna är äkta innan den för in den relevanta informationen i systemet (skäl 17). Om den berörda medlemsstaten har kännedom om avvikande personuppgifter, som en annorlunda stavning av ett namn med ett annat alfabet, bör det vara möjligt att föra in sådana uppgifter i Ecris-TCN som tilläggsuppgifter (skäl 16). 10.2.2Överföring av alfanumeriska uppgifter till Ecris-TCN Av 2 § 1 i förordningen (1999:1134) om belastningsregister följer att belastningsregistret ska innehålla uppgifter om namn, personnum- mer eller samordningsnummer och andra identitetsuppgifter. I utredningen har framkommit att samtliga de uppgifter som in- går i de obligatoriska uppgifterna för uppgiftposten i Ecris-TCN finns i belastningsregistret, i den mån de är kända för Polismyndig- heten. Dessa uppgifter inkluderar alltså efternamn, förnamn, födelse- datum, födelseort (ort och land), medborgarskap, kön, eventuella tidi- gare namn samt den dömande medlemsstatens kod. Av artikel 5.1 a (i) iförordningen om Ecris-TCN följer då att uppgifterna ska föras in i uppgiftsposten. Uppgifter om föräldrars namn ska inkluderas i uppgiftsposten om uppgifterna har förts in i kriminalregistret. Namnen på den dömdes föräldrar är vanligtvis inte en uppgift som förs in i belastningsregistret. När en svensk medborgare döms för brott i ett annat medlemsland förekommer det emellertid att uppgift om namnen på den dömdes föräldrar överförs till belastnings- registret via Ecris, se 2 § 14 förordningen om belastningsregister och artikel 11.1 b (i) i rambeslutet om Ecris. För det fall den dömde också är medborgare i tredjeland och senare blir dömd för brott i ska skapa en uppgiftspost i Ecris-TCN beträf- fande den dömde. Om namnen på den dömdes föräldrar då har lagts in i belastningsregistret via Ecris ska , enligt arti- kel 5.1 a (ii) i förordningen om Ecris-TCN, föra in dessa uppgifter i uppgiftposten. Uppgifter om id-nummer eller typ av och nummer på personens identitetshandlingar, samt namn på den utfärdande myndigheten, liksom uppgifter om pseudonym eller alias ska föras in i uppgifts- posten om de är tillgängliga för Polismyndigheten.1 För att en upp- gift ska anses vara tillgänglig för i detta samman- hang bör krävas att uppgiften förekommer i strukturerad form. När det gäller id-nummer är ett svenskt personnummer eller sam- ordningsnummer en sådan uppgift som är tillgänglig för Polismyn- digheten genom belastningsregistret (2 § 1 förordningen om belast- ningsregister). Detta nummer ska därför föras in i uppgiftposten. Uppgifter om utländska id-nummer som överförs genom under- rättelse i Ecris lagras däremot inte i belastningsregistret. Det har i utredningen framkommit att de inte heller samlas in i någon annan strukturerad form. Dessa id-uppgifter kan därför inte anses tillgäng- liga för på ett sådant sätt att de ska föras in i en uppgiftspost i Ecris-TCN. Pseudonym och alias registreras i vissa fall i signalementsregister. Uppgifterna har ansetts tillgängliga för Polis- myndigheten på ett sådant sätt som avses i rambeslutet om Ecris. Det finns därför en skyldighet att föra över sådana uppgifter vid en underrättelse via Ecris, se 10 § förordningen (2018:1942) om poli- sens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. (Se även avsnitt 9.5.1 och prop. 2011/12:163 s. 28 f.) Detta innebär att sådana uppgifter även bör anses vara tillgängliga för Polismyndig- heten i den mening som avses i förordningen om Ecris-TCN. Om det förekommer pseudonym eller alias i signalementsregistret ska alltså uppgifterna föras över till uppgiftsposten enligt artikel 5.1 a (iii) i förordningen. har till utredningen upplyst att övriga upp- gifter som räknas upp i artikeln, dvs. typ av och nummer på identi- tetshandlingar samt namn på den utfärdande myndigheten, inte finns i strukturerad form hos . Dessa uppgifter kan därför inte anses vara tillgängliga för myndigheten på ett sådant sätt att de ska inkluderas i uppgiftsposten. Det kan däremot inte uteslutas att uppgifter om id-handlingar kan komma att bli strukturerade på ett sådant sätt att de anses vara tillgängliga för myndigheten i förordningens mening. 1I rambeslutet om Ecris benämns motsvarande alfanumeriska uppgifter som ”ytterligare infor- mation”, artikel 11.1 c. Ändringsdirektivet medför ingen förändring vad gäller dessa alfanumeriska uppgifter, jfr artikel 1.8 i direktivet. Vi bedömer att ett utökat införande i belastningsregistret av alfa- numeriska uppgifter inte är nödvändigt för att uppfylla kraven i för- ordningen om Ecris-TCN eller ändringsdirektivet. Vi lämnar därför inte något sådant förslag. tillgång till alfanumeriska uppgifter svarar enligt vår bedömning väl mot de krav som ställs upp i förordningen om Ecris-TCN. De obligatoriska uppgifterna ska, om de är kända, finnas i belastningsregistret. Dessa uppgifter ska föras in i uppgiftsposten i Ecris-TCN. De valfria uppgifterna om föräldrars namn ska föras in i uppgiftsposten i den mån de finns registrerade i belastningsregistret, vilket är mycket ovanligt. Övriga alfanumeriska uppgifter ska endast föras in i den utsträckning som de är tillgängliga för Polismyndig- heten. Till de uppgifter som är tillgängliga och därför ska föras in i uppgiftsposten hör framför allt uppgifter om person- nummer eller samordningsnummer, liksom uppgifter om pseudonym och alias. Skyldigheten att föra in de alfanumeriska uppgifterna i uppgifts- posten följer direkt av förordningen om Ecris-TCN. Till skillnad från vad som gällde vid genomförandet av rambeslutet om Ecris kräver förordningen ingen nationell reglering i detta avseende (jfr prop. 2011/12:163 s. 29). 11 Ansökan i Ecris Ecris-TCN förväntas innebära att Ecris kommer att tas i anspråk i allt större utsträckning för utbyte av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare. Direktivet om ändring av rambeslutet om Ecris (ändringsdirektivet) tar därför sikte på att förbättra utbytet av sådana uppgifter (se avsnitt 4.6). Enligt våra kommittédirektiv kommer ett korrekt genomförande av ändringsdirektivet att kräva ändringar i den svenska regleringen så att den också kan tillgodose kravet på användning av Ecris-systemet när en ansökan avser eller görs av en icke EU-medborgare. I enlighet härmed kommer vi i detta kapitel att analysera och överväga behovet av nationell reglering när det gäller inhämtande (avsnitt 11.2) och utlämnande (avsnitt 11.3) av uppgifter via Ecris såvitt avser tredje- landsmedborgare. är, som framgått, centralmyndighet för utbyte av uppgifter via Ecris (se avsnitt 4.3.4). Begreppet tredjelandsmedborgare har i ändringsdirektivet samma innebörd som i förordningen om Ecris-TCN: en person som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i artikel 20.1 i EUF- fördraget eller som är en statslös person eller en person vars medbor- garskap är okänt (artikel 1.2 i ändringsdirektivet och artikel 3.7 i för- ordningen om Ecris-TCN, se även avsnitt 4.5.2). 11.2Inhämtande av uppgifter via Ecris 11.2.1Förhållandet mellan en träff i Ecris-TCN och en ansökan i Ecris Bedömning: En träff i Ecris-TCN kommer att resultera i att upprättar en ansökan om att få ut uppgifter om den registrerades kriminalhistorik via Ecris. Det krävs ingen särskild nationell reglering för upprättandet av ansökan i Ecris efter en träff i Ecris-TCN. Skälen för vår bedömning Ecris-TCN är ett system för identifiering av de medlemsstater som innehar uppgifter om fällande brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare, med eller utan unionsmedborgarskap. har upplyst att systemet, vilket är under uppbyggnad, kommer att konstrueras så att Ecris-TCN utgör en modul till Ecris.