sou · H9B323 · 2022-01-01 00:00:00 — I lägen med lägre markpriser och sämre kollektivtrafik är parke ringsefterfrågan relativt stor, som det är svårt att få ihop kalkylerna för att byg ga dyra garage. I sådana lägen är markpar kering på privat tomtmark vanligt. I praktiken sätter parkeringsnormerna på det sättet sin prägel på hur bebyggelsen i perifera lägen är utformad. (2010:900), förkortad PBL, reglerar när och hur detaljplaner tas fram. I en detaljplan får kommunen bestämma krav i fråga om att ordna utrymme för parkering och placeringen och utformningen av parke ringsplatser (4 kap 13 §). Detta görs vanligen med ett parkeringstal som beslutas på kom munal nivå. Parkeringstal är det antal parke ringsplatser som bör finnas i ett planförslag och är vanligtvis en funktion av bruttoarea BTA), antal lägenheter, antal rumsenheter eller liknande. Syftet är vanligen att tillgodo se parkeringsbehovet på kvartersmark istället för allmän platsmark och därmed undvika att olägenheter för omgivningen eller trafi ken uppkommer (8 kap 9 § punkt 2). Höga parkeringstal kan inte bara leda till minskad täthet och högre byggkostnader utan kan även inneära att det byggs mer parkering än vad som efterfrågas (Fastighetsägarna et al. Eftesom ett stort utbud innebär en minskad kostnad att äga bil kan det leda till större bilinnehav och inducerad efterfrågan på parkering samt mer bilresor. En inventering som Spacescape (2019) ge nomfört åt visar att det ge nomsnittliga antalet parkeringsplatser i Gö teborg per bostad på kvartersmark är 0,73. Parkeringstalen skiljer sig kraftigt åt mellan oli ka stadsdelar, från 0,1 i centrala lägen till 2,0 i perifera lägen. Statistiska analyser visar att parkeringstalet samvarierar med bilinnehavet . Parkeringsutbud, bilinnehav och bilresor Efterfrågan på parkering påverkas av bilinne havet, men också av kollektivtrafikförsörjning en, närhet mellan bostad, jobb och service, hur parkeringsutbudet ser ut och vad det kos tar att parkera (et al. tidigt påverkar parkeringsutbudet mängden bilresande och söktrafik, vilket bidrar till tidsför uster och trängsel. Flera studier har påvisat sambandet mellan parkeringsutbud, bilinnehav och bilresande och inom transportmodellering är bilinnehav en nyckelfaktor. Antal bilresor är förstås helt be roende av hushållens tillgång till bil (et al. Bilinnehav förklaras i sig till stor del av socioekonomiska faktorer och läget i regio nen. Men en avgörande faktor är också parke ringsutbudet och inte minst huruvida man bor i småhus med egen parkeringsplats eller inte et al. 2017, Spacescape, 2018, Spa cescape, 2019). Om tillgång till parkering vid bostaden är en grund äggande faktor för bilinnehav, är parkering vid destinationen nästan lika betydelsefull för bilresan de (et al. 2017, , 2012). Studier har visat att parkeringsutbudet vid arbetsplatsen och vid servicedestinationer är en drivande faktor för andelen bilresor. Därför nämns utbud och reglering av parkering ofta som ett effektivt styrmedel för att minska biltrafik och öka kollektivtrafik (, 2015). KRITISKA SKEDEN I PLANERINGEN Genomgången av de studier som gjorts i ett nordiskt sammanhang om bebyggelsestruktu- rens påverkan på resvanor bekräftar i stora drag det internationella kunskapsläget. De nordiska studierna är i större utsträckning fokuserade på den övergripande bebyggelsestrukturer på en större skala i staden. Men genomgången gör gällande att hållbart resande är en fråga som bör vara närvarande i bebyggelse- planeringens alla skeden för att uppnå ett mer transporteffektivt samhälle. Nationell och regional planering En kompakt och sammanhållen stad med inte- grerad bebyggelse- och infrastrukturutveckling skapar förutsättningar för dess invånare att resa mer hållbart och resurseffektivt. Detta är frågor som i regel hanteras på en nationell eller regio- nal nivå i planeringen. Sverigeförhandlingarnas intention att bland annat öka kollektivtrafiken och möjliggöra ökat bostadsbyggan- de i , och visar på statens betydelse för att driva och samordna mellankommunala frågor som infrastrukturut- veckling. Betydelsen av regional planering är större i stör- re städer där de rumsliga sambanden sträcker sig över flera kommuner. Storstädernas regio- nala utvecklingsplaner är ett viktigt redskap för att samordna mellankommunala frågor och vägleda bebyggelseutvecklingen på en regio- nal nivå. Både Region och lyfter fram flerkärnighet som en utgångs- punkt i den rumsliga utvecklingen (, 2013, Region , 2018). Lokala centrum eller tätorter utanför den centrala re- gionkärnan ger alternativ som kan förkorta res- längden i regionen. Det är i översiktsplanen markanvändningen styrs och det är här det finns möjlighet att ange den strategiska inriktningen för den kommu- nala bebyggelseutvecklingen. Lokaliseringen av kommunens strategiska utvecklingsområ- den skapar långvariga och beständiga ef- fekter på resandet. Småhusbebyggelse och utbyggnadsområden långt från den lokala stadskärnan eller från kapacitetsstark kollek- tivtrafik skapar avstånd som leder till längre resor och ett större bilberoende. Ett centralt beläget område kommer sannolikt att gene- rera kortare körsträckor med bil än ett perifert beläget område, oavsett hur kompakt, sam- manhängande eller funktionsblandat det är. Det är därför viktigt att kommunen i översikts- planen tar ställning för en prioriterad utbygg- nadsstrategi i hållbara lägen. Det finns också andra kommunala styrdoku- ment och riktlinjer som kan vara av betydelse för en bebyggelseutveckling som gynnar ett hållbart resande. Exempelvis en parkerings- strategi som tillåter flexibla parkeringstal. Fördjupad översiktsplan och planprogram På områdesnivå finns möjlighet att styra många av bebyggelsestrukturens betydel- sefulla egenskaper. Det är viktigt att ta ett samlat grepp kring ett flertal kommande de- taljplaner för att styra strukturella egenska- per. Exempelvis att skapa ett gatunät som är sammanhängande inom stadsdelen och som skapar samband med omgivande stads- delar och tillgängliggör kollektivtrafiken. Även markanvändning och innehåll är relevant att planera på områdesnivå för att skapa en funktionsblandad stadsdel med bostäder, ar- betsplatser och lokal service. Översiktsplanering och kommunala riktlinjer Översiktsplanen är ett av de viktigaste plane- ringsverktyg vi har, inte minst för att uppnå för- utsättningar för hållbara transporter. Detaljplan, exploaterings- avtal och markanvisningar Det är slutgiltigt i detaljplanen som planerna blir juridiskt bindande. Men för att bebyggel- seutvecklingen ska leda till ett mer hållbart resande bör mycket då redan vara bestämt. Läget i staden, närhet till kollektivtrafik eller strukturella samband är inget som går att sty ra i någon större utsträckning i en detaljplan. Men även på detaljplanenivå finns det med betydelse för hur människor kommer att resa. Lokaler måste finnas för lokal service och för att skapa förutsättingar för funktionsblandning på en stadsdelsnivå. Gångvänlig utformning av gator och offentliga platser samt cykelin frastruktur kan bidra till en ökad andel hållba ra resor. Begränsat utbud av parkeringsplatser begränsar förutsättningarna att äga och resa med bil medan cykelparkering gör det lättare och bekvämare att äga och använda cykel istället. Möjligheter att styra be byggelsestrukturen i olika skeden av planeringen figuren ovan har planeringsprocessen förenk lats i fyra nivåer, från långsiktig regional plane ring ner till juridiskt bindande detaljplanering. Syftet är att belysa vilka planfrågor som är av kritisk betydelse för för vardera planeringsnivå. Planfrågorna ovan är hämtade från samman ställningen av internationell och nordisk forsk Bedömningen av kritiska skeden har utförts av Spacescape i samråd med Tri vector. Planeringsfrågor förknippade med de fem D:na har olika stor betydelse och är möj liga att påverka i olika hög grad i olika skeden av planeringen. Destinationstillgänglighet be ror exempelvis på bebyggelsestruktren på re gional eller nivå och är svår att på verka i detaljplanering. Funktionsblandning är tvärtom en faktor som har betydelse just inom gång- och cykelavstånd och planeras lättast i exempelvis fördjupade översiktsplan eller p Möjligheter att styra bebyggelsestrukturen i en riktning som stöd jer ett hållbart resande varierar beroende på planeringsfråga och skede i planeringen. Fördjupad översiktsplan/ exploateringsavtal/ Summeringen av stadsbyggnadsforskning kring samband mellan bebyggelsestruktur och håll- bara transporter visar på att det finns goda möjligheter att utveckla forskningsförankrade verktyg. Att förstå och kunna modellera hur be- byggelseutveckling påverkar trafikalstring, färd- medelsfördelning och bilinnehav är nödvän- digt för att kunna fatta rationella beslut utifrån mål om en mer energieffektiv samhällsplane- ring. Trots det saknas enkla evidensbase- rade analysverktyg som kan användas i tidiga skeden av stadsplaneringen. Detta innebär att stadsplaneringens fundamentala betydelse för trafikalstring och i förlängningen stadens energi- besparingspotential inte fullt ut uppmärksam- mas och omvandlas till beslutsunderlag. Befintliga analysverktyg i stadsplaneringen saknar de tillgängliga verktygen en känslighet för hur de fem D:na och parkering påverkar färdmedelsval. Trafikprognos- och tra- fiknätsmodeller, såsom Sampers (nationell tra- fikmodell som utvecklas och underhålls av Tra- fikvekret), Visum och (programvaror för att skapa trafikmodeller) har en otydlig kopp- ling till stadsbyggandet. I Sampers finns data, vägnät och geografiska zoner inlagt, men på en relativt grov nivå. Var människor kommer att bo eller arbeta är givna förutsätt- ningar i Sampers och bygger på prognoser från SCB. Både i Sampers och Visum finns möjlighet att modellera trafikalstring, men med liten hän- syn till bebyggelsestrukturens påverkan. Det finns möjligheter att skapa egna parametrar och beskriva hur de ska fungera, men mer ar- bete skulle behövas för att inkludera också be- byggelsestrukturens betydelse för färdmedels- fördelning och därigenom också trafikalstring med olika färdslag. Ett till problem med nuvarande trafikmodeller är att de är komplexa och kräver omfattande bakgrundsdata och utbildning. Detta gör att verktygen blir både dyra, oflexibla och mindre lättillgängliga för planerare. I sin tur minskar det möjligheten att använda trafikmodellerna som dynamiska verktyg längs en planeringsprocess. Ett enklare och mer tillgängligt alternativ är Trafikalstringsverktyg. Genom Trafikalstringsverktyget kan man enkelt ta fram uppskattningar av mängden trafik med olika färdmedel till och från ett område, givet vilken typ av verksamhet som finns i området (uttryckt i BTA eller motsvarande). Verktyget bygger på statistik från resvaneundersök- ningar kring hur man reser beroende på olika ärenden. innehåller inte verktyget direkta effektsamband mellan bebyggelse- struktur och resande. Det tar däremot hänsyn till att olika regioner och olika delar av staden generellt. Färdmedelsfördelningen kan också påverkas genom generella skattningar kring hur kommunen arbetar med olika färdmedel, men även detta är på en mycket generell nivå och har ingen koppling till bebyggelse- strukturen. Behov av nya verktyg Summerat råder det alltså brist på lättan- vända kostnadseffektiva verktyg för att i tidi- ga och kritiska skeden av planeringen få en uppfattning om hur olika planalternativ med olika bebyggelseutformningar påverkar trafi- kalstring. I pilotstudien planindikatorer för trafik (Spacescape 2018), genomförd på uppdrag av i , har sam- bandet mellan ett stort antal stadsbyggnads- variabler och resvanor prövats inom Stock- holmsregionen. Resultatet visade bl.a. på att bilinnehavet till kunde förklaras med fem planindikatorer och en socioekonomisk vari- abel. Antalet bilresor kunde på motsvarande sett förklaras till . Året efter genomfördes en liknande studie i Västra Götelandsregio- nen som visade liknande resultat (Spacesca- pe, 2019). Studierna visar på flera möjligheter av värde för en mer transporteffektiv stadsplanering. Genom att integrera mer data om bebyggel- sestruktur och dess effektsamband med färd- medelsval, skulle trafikmodellernas resultat bli mer trovärdigt och forskningsbaserat. Här kan modellernas resultat vad gäller trafikalstring från delområdena och bilinnehav bidra till bättre indata och i förlängningen till mer tro- värdigt skattade fordonsflöden. Det skulle i sin tur också innebära att stadsplanering i högre grad erkänns som en designparame- ter för att minska en ohållbar trafikalstring. Men vid sidan av trafikmodeller är det av stor vikt för stadsplaneringen att det också utvecklas tro- värdiga och enkelt användbara analysverktyg i kritiska skeden av planprocessen. Resultat av analyserna kan sedan användas som besluts- underlag i planprocessen och för att kreativt laborera med olika stadsbyggnadsscenarier för att finna lämpliga åtgärder. Ett exempel på ett sådant analysverktyg utvecklas just nu av IVL i samarbete med Göte- borgsregionen och Spacescape (Göteborgser- gionen 2020). Behov av utvecklad datain- samling Vid sidan av bristen på enkla och tro- värdiga analysverktyg saknas i många fall tillräckligt geografiskt nedbrytbar resvanedata hos kommunerna för att förstå hur stadsbygg- nad påverkar trafik. har resultaten från traditionellt genomförda resvaneundersökningar ifrågasatts allt mer. Un- dersökningarna visar på minskat resande, trots att detta inte syns i trafikmätningar. är resvaneundersökningar viktiga källor till in- formation kring hur olika grupper reser (ålders- grupper, kön, socieoekonomisk status, familje- förhållanden, bostadsområden mm). Som ett svar på detta har Trivector utvecklat en app för att samla in resvaneundersöknigsdata: Travel- Vu. Insamlig via mobilapp, som TravelVu, fångar in större andel deltagare i yngre åldersgrupper- na (en grupp som traditionellt inte har fångats upp) och registrerar fler resor än insamling via traditionella insamlingsmetoder. Datamateri- alet håller också betydligt högre kvalitet avse- ende reslängder och restider. Den insamlade datan gör det också möjligt att öka förståelsen för hur olika gruppers resande skiljer sig åt och om det finns skillnader mellan hur olika gruppers resande påverkas av läget i staden eller andra stadsmiljövariabler. Detta är ett område där det finns mycket lite kunskap, vilket är pro- blematiskt utifrån mål om mer jämställda och jämlikt utformade städer. Potential för stora sam- hällsvinster Potentialen för energibesparing genom en stadsplanering som gynnar gång, cykel och kollektivtrafik är mycket stor sett i ett långsiktigt perspektiv. Bedömningar visar att genom att arbeta med fysisk planering kan utsläppen av koldioxid från trafiken minska med så mycket som (, 2012). Med enklare och mer flexibla analysverktyg kan kommu- nerna hitta lokaliseringar och utformningar i stadsstrukturen som är mer energieffektiva samt genomföra åtgärder som förbättrar för- utsättningarna för hållbara färdmedel och bidrar till att nå miljö- och klimatmål. Transportsektorn står för ungefär en fjärdedel av totala slutliga energianvändning. Av energianvändningen för inrikestransporter står vägtrafiken för . (, 2016). En överflyttning från de energiintensiva färdmedlen i vägtrafiken till mer energieffekti- va färdmedel är därmed av kritisk betydelse för att uppnå energimål och klimat- mål. I vidare bemärkelse kan också en över- flyttning från biltrafik till kollektivtrafik, gång och cykel leda till ökad attraktivitet och mer konkurrenskraftiga städer. Både internatio- nella och nordiska studier i såväl , och har visat på att stadsmiljöer som har en låg bilandel också är mer attraktiva att bo i (Ahl- feldt et al. 2018, et al. 2016, , 2013, Spacescape & Evidens, 2012). Ahlfeldt, G. et al. (2018). Demystifying compact urban growth. , S. et al. (2017). Den byggda miljöns betydelse för transporter. (2017). Parking facilities and the built environment. , Procedia 25, 4185– 4195 , J., & Wretstrand, A. (2015). Att styra mot ökad kollektivtrafikandel. , 2, K2. (2016). , R., & Cervero, R. (2010). and the built environment: a meta-analysis. planning association, 76(3), 265- 294. Fastighetsägarna, turskyddsföreingen (2020). Framtiden för parke- ring och nya bostäder. (2016). Värdeskapande stadsutveckling: Värdering av stadskvaliteter för bostäder, kontor och handel i Göteborgs- regionen (2020), Hållbarhetsverkty- get (/hallbarhets- verktyget) , B., & , K. (2012). Bebyg- gelsestruktur, resande och energi för person- transporter. Bulletin/, Insti- tute of Technology, (275). (2013). Værdisætning af bykvaliteter- fra hovedstad til provins. Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi, Køben- havns Universitet (2012). form and beha- viour: Experience from a Nordic context. Jour- nal of Transport and Land Use. 5(3), 21-45. (2013). Strategier för det flerkär- niga . Region (2018). RUFS 2050: mest attraktiva storstadsregion. Seto, K. C. et al. (2014). Human settlements, in- frastructure and spatial planning. In: Climate Change : Mitigation of Climate Change. Contribution of to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change Spacescape och Evidens (2012). Värdering av stadskvaliteter: PM - Sammanfattning av metod och resultat Spacescape (2018). Enkla planindikatorer för trafik: Modeller för bilinnehav, bilresor, kollek- tivtrafikresor och gångresor. Spacescape (2019). Lägesindikatorer för håll- bara resvanor. (2012). Samlat planeringsunder- lag för energieffektivisering och begränsad klimatpåverkan. UN-Habitat, (2013). Planning and Design for Sustainable : Global Report on Human Settlements 2013 Avdelningen för Miljö och teknik Sida 1 (4) Formulär för ”Miljöanpassade transporter” från Uppföljningsportalen Uppföljningsportalen är nya verktyg för att följa upp hållbarhetskrav som byggaktörer och staden kommit överens om i samband med markanvisning och överenskommelse om exploatering på stadens mark. Här återges skärmbilder från formulären i portalen som rör uppföljning av miljöanpassade transporter. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions-