sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — Bedömning är att åtminstone en avsevärd del av kostnadsökningen skulle ha skett ändå men i lång- sammare takt.51 Utredningen gjorde också bedömningen att förde- larna med en schablonersättning för utförd personlig assistans överväger nackdelarna med ett sådant ersättningssystem. Assistansersättning bör därför även framöver lämnas med ett eller flera schablonbelopp . Däremot föreslogs att schablon- beloppet inom assistansersättningen borde differentieras med hän- syn till dels om assistansen utförs under obekväm arbetstid, dels om assistenten lever i hushållsgemenskap med den som får assistansen.52 Utredningen kom också fram till att det ska vara ett villkor för att 47SOU 2012:6, Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. 48Inspektionen för socialförsäkringen, Assistansmarknaden – lönsamhet och konkurrensför- hållanden, 2017. 49Försäkringskassan, Assistansersättningens utveckling. Orsaker till ökningen av antalet assistans- mottagare och genomsnittligt antal timmar, 2015. 50SOU 2018:88, Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, s. 460 ff. 51SOU 2018:88 s. 518. 52SOU 2018:88 s. 518 f. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring beviljas tillstånd att bedriva verksamhet med personlig assistans att nivåerna på de anställdas löner, försäkringar och pensioner minst följer ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på mot- svarande arbetstagare.53 Vidare är en av utredningens slutsatser att den tillsyn som görs inom LSS behöver förstärkas både när det gäller kvalitet och kvantitet. Enligt är det främst i verksamheter med lägre ingångströsk- lar som det i tillsyn och tillståndsprövning visar sig att riskerna för olämpliga aktörer är som störst. En resursintensiv verksamhet kräver mer kapital och kompetens för att starta. rapporterar att bifölls färre än av ansökningarna om att bedriva personlig assistans. Det totala antalet ansökningar var cirka 130 . De vanligaste orsakerna till att nekat tillstånd är brister i kompetens och brister som rör företagets ekonomi. Som en jäm- förelse bifölls av ansökningarna för att få tillstånd för boenden med särskild service för vuxna. I 16 fall åter- kallades tillstånd att anordna assistans . beror åter- kallandet på att assistansanordnaren misskött sig ekonomiskt.54 Utredningen konstaterade att det förekommit och förekommer utbetalningar till individer och företag som inte borde ha gjorts men att en beräkning av de totala kostnaderna är svår att göra. Utredningen sammanfattade att felaktiga utbetalningar har varit en större faktor tidigare men att denna har bedömts minska bl.a. till följd av att det har införts tillståndskrav för att bedriva assistansverksamhet.55 4.3Olika aktörers ansvar och beskrivningar av situationen Utredningen har fått information från flera olika aktörer som kommer i kontakt med fall av missbruk av regelverket för arbets- kraftsinvandring eller handel med uppehållstillstånd för arbete. Dessa aktörers arbete med och beskrivning av situationen redogörs för i detta avsnitt av kartläggningen. I avsnitten 4.3.1–4.3.10 presen- teras tio myndigheter56 och de uppdrag som dessa myndigheter arbe- 53SOU 2018:88 s. 530. 54SOU 2018:88 s. 563. 55SOU 2018:88 s. 31. 56Arbetsmiljöverket, , , Inspektionen för vård och omsorg, , , , , Upp- handlingsmyndigheten och . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Utredningen har haft möten med företrädare för flera av dessa myndigheter, ibland flera möten med olika företrädare. Deras beskrivning av situationen och olika problemområden i t.ex. den prak- tiska handläggningen beskrivs under respektive myndighet. Utred- ningen har vidare fått rapporter från ett antal fackförbund och ett antal arbetsgivarorganisationer om vad de ser och vad de gör för att motverka att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. Deras bild presenteras i avsnitten 4.3.11 och 4.3.12. Därefter följer, i avsnitt 4.3.13, en redo- görelse för Fackligt center för papperslösa som drivs av ett antal fackförbund och Fair Play Bygg som är ett initiativ mellan och . Slutligen gör utredningen i avsnitt 4.3.14 och 4.3.15 en kort översyn av dels vissa uppmärksam- made fall i media, dels vad en journalist och en advokat som kommit i kontakt med ett antal arbetskraftsinvandrare kan berätta om dessa kontakter. Flera myndigheter har samverkat och samverkar fortfarande inom ramen för två stora uppdrag; samverkan mot den grova organiserade brottsligheten57 och metodutvecklingsuppdraget.58 Flera myndigheter deltar även i initiativet – Motståndskraft hos Utbetalande och Rättsvårdande myndigheter, mot missbruk och brott i välfärdssyste- men. Dessa uppdrag redovisas under den myndighet som leder arbe- tet. Samverkan mot den grova organiserade brottsligheten presenteras alltså i avsnitt 4.3.7 om , metodutvecklingsupp- draget i avsnitt 4.3.1 om och i avsnitt 4.3.3 om . Utöver dessa samverkansuppdrag redovisas under respektive myndighet flera andra uppdrag som myndigheten har, antingen ensam eller tillsammans med andra myndigheter. har bl.a. till uppdrag att se till att lagar om arbets- miljö och arbetstider följs av företag och organisationer. Myndigheten arbetar efter utgångspunkten att alla anställda i har rätt till en bra arbetsmiljö och ingen ska behöva skada sig, bli sjuk eller dö på grund av sitt arbete. Myndighetens mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett 57Regeringsbeslut I:7, dnr Ju2008/5776/PO. 58Regeringsbeslut, dnr A2017/02422/ARM och A2017/00678/ARM. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring gör inspektioner på arbetsplat- ser för att bl.a. kontrollera att arbetsmiljölagen (1977:1160), föreskrif- ter om arbetsmiljö och arbetstidslagen (1982:673) (i de fall kollektiv- avtal saknas) följs. Därutöver har myndigheten bl.a. till uppgift att ta fram statistik om arbetsmiljö, arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt att sprida information om arbetsmiljölagen och föreskrifter om arbetsmiljö.59 –2020 har samordnat det så kallade metodutvecklingsuppdraget som syftat till att utveckla ända- målsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbets- livet.60 De myndigheter som deltar i metodutvecklingsuppdraget är förutom : Arbetsförmedlingen, Ekobrottsmyndig- heten, , , Migrationsver- ket, och . Inom ramen för uppdraget har en metodhandbok skapats där metoder, rutiner och stöd finns för de myndighetsgemensamma kontrollerna. Det är också inom ramen för detta uppdrag som den årliga lägesrapporten har tagits fram som beskriver företeelser kopplat till fusk, regelöverträdelser och brottslighet i samhället.61 I återrapporteringen avseende metodutvecklingsuppdraget kon- staterades att det nu finns ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträ- delser och brottslighet i arbetslivet. En del av metodutvecklingsupp- draget har bestått i ett pilotprojekt där samrått med arbetsmarknadens parter i syfte att ta vara på deras kunskaper och erfarenheter om fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Det framkommer att det funnits starka önskemål från arbetsmark- nadens parter om involvering och påverkan bl.a. om deltagande vid myndighetsgemensamma kontroller, påverkan på urval av kontroller och en egen tipsingång. Inom ramen för uppdraget har detta dock 59Arbetsmiljöverket (2021), Om oss. 60Regeringsbeslut, dnr A2017/02422/ARM och A2017/00678/ARM. 61Se avsnitt 4.2.2. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring inte kunnat genomföras på grund av juridiska hinder, principerna om likabehandling och myndighetens självständighet.62 I samband med avslutandet av metodutvecklingsuppdraget har också ett följeforskningsuppdrag bedrivits på uppdrag av Arbets- miljöverket med forskare från KTH och universitet.63 Slut- satserna redovisades i en rapport som bl.a. byggde på uppgifter som kommit fram i samtal som hållits med representanter för regionkon- toren. Några av de rekommendationer som rapporten lämnar är bl.a. att det bör utvecklas strukturer för kontextanpassad samverkan mel- lan den nationella och regionala nivån, att det utvecklas strukturer/ metoder för uppföljning och utvärdering av arbetsplatskontroller/ tillslag, att sekretessfrågorna behöver lösas på en nationell nivå och att uppdraget behöver tydliggöras av och därefter förankras i respektive myndighet. Forskarna noterade också att arbetsmarknadens parter inte fungerar som den resurs de skulle kunna vara i denna typ av samverkan. Samverkan bör ske på nationell nivå och involvera såväl arbetsgivar- som arbetstagarparter och berörda myndigheter.64 gör, tillsammans med de övriga myndighe- terna i uppdraget, bedömningen att antalet företag som systematiskt bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar ökar. Även kopplingarna till annan kriminell verksamhet bedöms öka i omfattning. har genom ett regeringsbeslut fått ett fortsatt uppdrag att leda samverkan för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Det nya uppdraget innefattar att fortsatt samverka kring utveckling av metoder och genomförandet av myndighetsgemensamma kontroller, med särskilt fokus på att skapa förutsättningar för varaktig samverkan. I upp- draget ingår att utöka antalet kontroller, att förbättra möjligheterna att följa kontrollverksamheten samt dess resultat och att förebyggande informationsinsatser ska genomföras för att öka all- mänhetens kunskaper och attityder i förhållande till arbetslivskrimi- nalitet. Det framgår av uppdragsbeskrivningen att en ökad kunskap hos allmänheten om sambandet mellan t.ex. låga priser och risken 62Arbetsmiljöverket, Återrapportering – regeringsuppdrag om metodutveckling för myndighets- gemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet, den 16februari 2021, s. 1 ff. 63Arbetsmiljöverket, Dnr 2019/018353. 64Vänje, och , , Slutrapport avseende följeforskningsuppdrag om metod- utveckling för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brotts- lighet i arbetslivet, KTH och , 2020. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring för bristfällig arbetsmiljö, svartarbete, utnyttjande av arbetskraft och människohandel för tvångsarbete kan minska efterfrågan på varor och tjänster som bidrar till arbetslivskriminalitet. Det ingår därför i uppdraget att genomföra en informationsinsats i syfte att öka all- mänhetens kunskap och påverka attityder.65 inkom , i samråd med övriga myn- digheter, med en rapport om hur en varaktig myndighetssamverkan kan organiseras. Av denna rapport framgår att en central utgångs- punkt i myndighetssamverkan är att respektive myndighet är suve- rän i de beslut som omfattar myndigheten. Alla beslut tas därför i konsensus, förutom i det operativa arbetet där myndigheterna är mer fria att själv avgöra sin medverkan. Strukturen och organiseringen av uppdraget består av ett chefsnätverk som består av chefer från respektive myndighet med särskilt ansvar för regeringsuppdraget. Därunder ska gruppen för nationell myndighetsgemensam styrning och samordning (samordningsgruppen) verka. Samordningsgruppen ansvarar för att leda samverkan och hantera frågor som förs in från deltagande myndigheter eller kansliet och i förekommande fall från regeringen. En kanslifunktion ska utgöra en kontaktyta och stöd- funktion till de fasta och tillfälliga grupperna som finns inom sam- verkan. samordnar kanslifunktionen och tar hjälp av andra myndigheters kompetens och resurser vid behov. Samord- ningsgruppen föreslås ha regelbundna avstämningar med de som arbetar inom satsningen mot den organiserade brottsligheten. Tem- porära grupper kan tillsättas vid behov och det ska även finnas en analysgrupp och en kommunikationsgrupp. Partssamrådsgruppen ansvarar för att tillsammans med arbetsmarknadens parter ta fram en struktur för hur samråd ska ske på central och regional nivå samt genomföra centrala samråd. Gruppens arbete har redan inletts och kontakter med parterna upprättats. De regionala samverkansgrup- perna ansvarar för de operativa delarna av samverkan, såsom planer- ing av kontroller, genomförande och efterarbete. Inför gemen- samma kontroller bildas tillfälliga grupperingar för operativa insatser Även andra regionala samarbetspartners kan här vara aktuella, exempelvis kommunala myndigheter och statliga myndigheter på regional nivå. Grupperna ansvarar också för regelbundna regionala partssamråd. Grupperna föreslås ha löpande avstämningar med de 65Arbetsmarknadsdepartementet, Uppdrag om fortsatt myndighetssamverkan för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet, dnr A2021/00085 . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring regionala grupperna mot organiserad brottslighet och samarbeta i de fall det är juridiskt möjligt och för uppdraget motiverat.66 är även nätverksmyndighet i samverkan om grov organiserad brottslighet.67 Den samverkan inkluderar en under- rättelseverksamhet som också omfattas av en särskild sekretessbry- tande lagstiftning, vilket den samverkan som drivs inom ramen för metodutvecklingsuppdraget inte har. Båda uppdragen täcker kontrol- ler av företag där störst fokus oftast är på redovisning av arbetskraften i företagen. är vidare en av 19 myndigheter som ingår i det myndighetsgemensamma initiativet som leds av Försäkrings- kassan.68 representerar också tillsammans med i det europeiska samarbetet för att mot- verka människohandel, människoexploatering och arbetskrafts- exploatering. Samarbetet leds av för brottsbekämpning (Europol) och har lett till en myndighetsgemensam kontrollinsats i riktad mot flera branscher, exempelvis skön- hetsbranschen och byggbranschen. är även del- aktig i annan internationell myndighetssamverkan, till exempel inom ramen för EU-plattformen för odeklarerat arbete och europeiska arbetsmyndighetens () arbete.69 Inom EU-samverkan för odekla- rerat arbete genomfördes en särskild kampanj för att främja deklarerat arbete och motverka odeklarerat arbete. Den avsåg bl.a. att göra arbetstagare medvetna om sina rättigheter och företag medvetna om sina skyldigheter.70 ansvarar också för att pröva ansökningar om statsbidrag enligt förordningen (2018:1404) om statsbidrag till arbets- marknadens parter för att främja kunskapsutbyte och samverkan med myndigheter i syfte att motverka brott och andra regelöverträdelser i arbetslivet. har prövat fyra ansök- ningar (det var också fyra ansökningar som kom in ) och till 66Arbetsmiljöverket, Förslag på organisering av varaktig myndighetssamverkan etc., med dnr 2021/002632. 67Regeringsbeslut I:7, dnr Ju2008/5776/PO. 68Se mer om detta i avsnitt 4.3.3. 69Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2020 s. 6. 70Arbetsmiljöverket (2020), Osund konkurrens. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring tre av organisationerna betalades bidrag ut. Totalt betalades drygt hälften ut av de regeringen avsatt för detta ändamål 2020. Bland annat har Byggföretagen och med stöd av statsbidraget kunnat fortsätta sin omfattande satsning för att åstadkomma sund konkurrens på byggarbetsplatser. Enligt har dock intresset från arbetsmarknadens parter att få ta del av statsbidraget minskat något i jämförelse med 2019.71 beslutade om tilldelningen av stats- bidrag i enlighet med de två ansökningar som inkommit. Anslaget var fyra och 2021. Byggföretagen och beviljades för att fort- sätta det arbete som initierades 2018 och fortsatte –2020. Med utgångspunkt i den strategiska agenda som utvecklats och implementerats i bygg- och anläggningssektorn planeras nu bl.a. utveckling av en digital kunskapsportal för sund konkurrens, ut- veckling av en beställarportal och att åter genomföra ett ”Forum för sund konkurrens och schyssta byggen”. Byggföretagen, Maskinentre- prenörerna, Måleriföretagen, Installatörsföretagen, Glasbranschför- eningen, Plåt- och ventföretagen, Svenska Byggnadsarbetareförbun- det, , Ledarna, och står bakom ansökan. Vidare beviljades i 525 000 kro- nor för att fortsätta den samverkan mellan byggföretag, fackliga representanter och den upphandlande myndigheten som projektet har byggt upp i samband med byggnationen av Väst- länken i . Projektet har uppställt tre mål som handlar om att vara med och påverka pågående upphandlingar, vara med i pro- cessen för att minska risken för osund konkurrens och oseriösa aktörer samt vara närvarande på byggarbetsplatserna med särskilda fackliga observatörer för att uppmärksamma missförhållanden.72 Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för rapporterar att de ser brister som kan vara kopp- lade till missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Enligt erfarenhet från främst de myndighetsgemensamma kontrollerna så bryter samma arbetsgivare ofta mot flera av reglerna . 71Arbetsmiljöverkets årsredovisning 2020 s. 8. 72Arbetsmiljöverkets två beslut med dnr 2021/000357. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring problem som uppmärksammas är att allt kan se korrekt ut enligt de dokument som redovisas men verkligheten ser helt annorlunda ut. Det kan handla om att personen får en avtalsenlig lön enligt löne- specifikationen men sen får betala tillbaka ett visst belopp till arbets- givaren. Vid inspektioner som genomför kan inspektörerna fråga om i princip allt. Vad arbetsgivarna och arbets- tagarna är skyldiga att lämna uppgifter om framgår dock av den lag som styr tillsynen inom ett visst område. Av 7 kap. 3 § arbetsmiljö- lagen framgår bl.a. att har rätt att på begäran få del av de upplysningar och handlingar samt påkalla de undersök- ningar som behövs för att utöva tillsyn enligt den lagen. Av 21 § arbetstidslagen framgår att också har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen enligt denna lag. Utöver dessa bestämmelser styrs av förordningen (2007:913) med instruktion för , regeringsuppdrag m.m. Det finns dock inte något uppdrag för Arbets- miljöverket att fråga om eller kontrollera lönen och verket utövar inte heller någon tillsyn över arbetsrätten när det gäller lön eller andra anställningsvillkor. Detta ansvar har i stället arbetsmarknadens parter. Eftersom sådana villkor inte heller regleras i vare sig arbetsmiljölagen eller arbetstidslagen kan arbetsgivaren och arbetstagaren vägra att lämna ut uppgifter om det. Om ändå får indika- tioner på att löner eller andra anställningsvillkor inte uppfylls lämnas den informationen normalt vidare till fackförbunden. Skulle inspek- törerna upptäcka exempelvis sovplatser eller annat som tyder på att någon bor på arbetsplatsen lämnas den informationen vidare till och kommunala myndigheter såsom miljöenhe- ten, och räddningstjänsten.73 () är en åklagarmyndighet som ansvarar för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Myndigheten ska se till att personer som begår ekonomiska brott blir föremål för brottsutred- ning och lagföring. Myndigheten ska arbeta för att begränsa vinsterna av brott och brottslig verksamhet. Ett av de prioriterade områdena är 73Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för och i e-post . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring arbetet mot organiserad och grov ekonomisk brottslighet. Enligt EBM definieras organiserad brottslighet av kriminella grupper som begår brott för att göra ekonomisk vinst. EBM:s specialistkompetens används för insatser mot den organiserade brottslighet som har sam- band med allvarlig ekonomisk brottslighet, utan att hindras av hur organisationen ser ut eller på vilka platser myndigheten finns.74 EBM deltar i samverkan mot den grova organiserade brottsligheten och i metodutvecklingsuppdraget. EBM är också en av 19 myndigheter som ingår i det myndighetsgemensamma initiativet som leds av . Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för EBM arbetar inte riktat mot människoexploateringsbrott eller ut- ländska arbetstagare som blir utnyttjade på arbetsmarknaden, efter- som det är brott som i normalfallet inte ska utredas av EBM. Myn- digheten ser dock att arbetstillstånd utnyttjas med allvarliga kon- sekvenser som följd. Människor exploateras vilket bidrar till ett utnyttjande av välfärdssystemet och snedvrider konkurrensen i vissa branscher. De medel som genereras från brottsligheten ger mycket stora brottsvinster och de aktörer som använder sig av arbetstill- stånd för olika upplägg riskerar att utgöra förebilder i utsatta om- råden. Brottsligheten är svår att komma åt eftersom pengarna inled- ningsvis finns i det reguljära banksystemet, dvs. i företaget, och betalas ut som lön för att sedan oftast tas ut som kontanter eller överföras till andra betalningsförmedlare/system utanför den regul- jära bankverksamheten där det är mindre kontroll. Detta tillväga- gångssätt förenklar både penningtvätt och terrorfinansiering samt leder till att stora summor tillgängliggörs för den organiserade brotts- ligheten. Det EBM sett är exempel på upplägg där det enligt anställ- ningserbjudandet och senare även anställningsavtalet framgår att den anställde ska få en relativt hög lön. Arbetstagarna får både samord- ningsnummer och bank-id. Arbetsgivaren tar sedan över de anställ- das konto och hanterar löneutbetalningarna helt själv. Arbetsgivaren kan på detta sätt disponera flera konton för penningtvätt. Det är inte heller ovanligt att arbetstagaren sägs ha en skuld till arbetsgivaren som avser betalning för anställningen som ska betalas direkt från lönen. 74Ekobrottsmyndigheten (2021), Om oss. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring siffror som förekommer gällande kostnaden för ett arbetstillstånd varierar mellan 150 000–. I branscher där det tidigare var vanligt med svarta löner har informationsflödet om misstänkt brottslighet nu ändrats till att man i stället tjänar sina pengar på han- deln med arbetstillstånd. EBM ser ett ökande flöde rörande arbetslivs- kriminalitet. Kännetecknande för arbetslivskriminaliteten är utnytt- jandet av lågkvalificerad arbetskraft i personalintensiva branscher, såsom bygg-, städ-, restaurang- och transportbranschen samt vård och omsorg. Det är väldigt viktigt att den här typen av brottslighet med arbetstillstånd upphör, inte bara på grund av att personer blir utnytt- jade utan också eftersom det snedvrider konkurrensen på mark- naden till nackdel för de företag som följer regelverket. Vidare är de pengar som används i systemet väldigt svåra att spåra eftersom de ofta tas ut som kontanter eller hanteras via penningförmedlare eller andra tjänster där kontrollen rörande penningtvätt/terrorfinansiering är betydligt sämre än i det traditionella systemet. Sammanfattningsvis finansierar arbetslivskriminaliteten den organiserade brottsligheten och är sannolikt ett av de enskilt största brottsområdena inom grov ekonomisk brottslighet. Möjligheterna för uppföljning och kontroll behöver ses över.75 initierade initiativet – Motståndskraft hos Utbetalande och Rättsvårdande myndigheter, mot missbruk och brott i välfärdssystemen. Det är ett samarbete mellan ett stort antal myndigheter för att långsiktigt minska bidrags- brott och missbruk av välfärdssystemet. Förutom Försäkrings- kassan är följande myndigheter med i samarbetet: Arbetsförmed- lingen, , , , , , , Inspektionen för socialförsäkringen, , Kriminalvården, Kronofogdemyndighe- ten, , , , , , , och Åklagar- myndigheten.76 Samarbetet sker inom ramen för gällande regler och 75Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . 76Försäkringskassans årsredovisning s. 178. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring har till syfte att undersöka förutsättningarna för ett närmare och mer strukturerat, långsiktigt samarbete mellan myndigheterna för att förhindra att utbetalningar sker på felaktig grund.77 Det långsiktiga samarbetet bedrivs inom fem arbetsgrupper med fem fokusområden.