sou · H9B351d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredningen konstaterar att de delar av förslagen som handlar om brottslighet har en tydlig koppling till genus då majoriteten av de brott som begås på området begås av män. Förslagen om kriminalisering kommer därmed att beröra män mer än kvinnor. Vi kan emellertid inte se att förslagen påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män på ett sådant sätt att det finns skäl att beröra konsekvenserna av detta s i denna beskrivning. 16.3Nya förbud i 8 kap. Nya förbud som föreslås omfattar förbud mot innehav av ägg samt förbud mot handel med mera med nationellt fridlysta djurarter. Vi redovisar konsekvenserna av dessa förslag i avsnittet om nya kriminaliseringar. 16.3.1Uppdrag att utreda utformning av ett förbud mot kommersiella aktiviteter med nationellt fridlysta växter förekommer omfattande handel med vissa växter som är nationellt fridlysta enligt 8 och 9 §§ artskyddsförordningen, exem- pelvis , och liljekonvalj, men även arter av orkidéer som växer vilt i finns att köpa kommersiellt. Merparten av denna handel avser artificiellt förökade exemplar (odlade), men sanno- likt förekommer även handel med vilda exemplar. måste också vildväxande exemplar ha insamlats för att starta den odling som sker . Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. Utredningen konstaterar att ett förbud mot handel, transport, etc. med vilda exemplar av nationellt fridlysta växter skulle ge ett säkrare skydd för arterna i naturen. Om den föreslagna utredningen inte kommer till stånd kan ett sådant förbud inte införas. Oreglerad handel med fridlysta växter kan leda till illegal insam- ling som påverkar växternas populationer i naturen. Vi har föreslagit att förslaget ska utredas i samband med att regeringen ser över de arter som är nationellt fridlysta enligt nuvarande 6, 8 och 9 §§ artskydds- förordningen. Förslaget bör utredas i samband med att regeringen ser över de arter som är nationellt fridlysta enligt nuvarande 6, 8 och 9 §§ artskydds- förordningen. Konsekvenser för möjligheten att nå miljömålen Utredningen konstaterar att ett förbud mot handel, transport, etc. med vilda exemplar av nationellt fridlysta växter skulle ge ett säkrare skydd för arterna i naturen. 16.4Nya kriminaliseringar i 29 kap. Under denna rubrik kommer vi att hantera följande förslag: •Kriminalisera innehav av fågelägg. •Kriminalisera att handla med samt exportera eller importera natio- nellt fridlysta arter. •Bestämmelsen om artskyddsbrott delas upp i flera nya rubricer- ingar. •Genomför sanktioner som fordras enligt CITES-förordningen. •Straffansvar införs för brott mot generella föreskrifter (enligt före- slagna 29 kap. 8 § ). Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. 16.4.1Översiktlig problembeskrivning och nollalternativet har det skett en tydlig ökning av antalet artskydds- brottsärenden. De fall av artskyddsbrott som upptäckts visar att det förekommer smuggling till och från av hotade arter och att svenska arter fångas, samlas in och handlas med i en tidigare okänd omfattning. Utifrån de upptäckta fallen finns det även tecken på in- slag av internationell, organiserad brottslighet. Det finns ett antal upp- märksammade fall i där samlare har plockat ägg från vilda fåg- lar, haft omfattande samlingar av både fågelägg och levande fåglar och även handlat internationellt med fågelägg. Det mest omtalade fallet är det så kallade Stekenjokk-målet5. Att förebygga och lagföra artskyddsrelaterad brottslighet är en viktig del i arbetet för att bevara hotade arter.6 En marknad utgörs av specialiserade samlare. Det handlar ofta om arter som inte är avsedda som till exempel sällskapsdjur. Samlarmarknaden omfattar även mon- terade djur och delar eller produkter av dem.7 Enligt miljöbrottsdirektivet8 ska medlemsstaterna säkerställa att vissa handlingar utgör straffbara gärningar när de är olagliga och be- gås uppsåtligen, eller åtminstone av grov vårdslöshet.9 Med olagliga handlingar avses varje handling som innebär överträdelse av viss EU- lagstiftning, eller nationell rätt som ger verkan åt den gemenskaps- lagstiftning som omfattas.10 Gemenskapslagstiftning som omfattas är bland annat fågeldirektivet, livsmiljödirektivet och rådets CITES- förordning 338/97. Enligt miljöbrottsdirektivet ska det bland annat säkerställas att det utgör en straffbar gärning att uppsåtligen, eller åt- minstone av grov oaktsamhet, döda, förstöra, inneha eller samla in exemplar av skyddade vilda djur eller växter. Med skyddade vilda djur och växter menas i miljöbrottsdirektivet de djur och växter som för- tecknas i livsmiljödirektivets bilaga IV, fågeldirektivets bilaga I, regel- bundet förekommande flyttfåglar som inte anges i fågeldirektivets 5Hovrätten för Nedre dom i mål B 276-14 . 6Dir, 2020:58, s. 15. 7Hagstedt och (2008) Illegal handel med hotade djur- och växtarter En förstudie. BRÅ Rapport 2008:14, s. 37 f. 8Europaparlamentets och rådets direktiv /99/EG av om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser. Direktivet benämns allmänt som just miljöbrotts- direktivet vilket kan vara vilseledande för tanken eftersom det omfattar så mycket mer än det som i 29 kap. har brottsrubriceringen miljöbrott (1 §). Eftersom det är en inarbetad benämning på direktivet fortsätter vi ändå använda den. 9Miljöbrottsdirektivet, artikel 3. 10Ibid., artikel 2 a. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. bilaga I samt de djur och växter som förtecknas i bilagorna A eller B till rådets CITES-förordning 338/97.11 Undantag får göras för fall då handlingen avser en försumbar mängd sådana exemplar och har en för- sumbar inverkan på bevarandestatus. Det ska också säkerstäl- las att det utgör en straffbar gärning att uppsåtligen, eller åtminstone av grov oaktsamhet, handla med exemplar av skyddade vilda djur eller växter, eller delar av sådana, eller produkter som framställts av dem. Också här får undantag göras för fall då handlingen avser en försum- bar mängd sådana exemplar och har en försumbar inverkan på bevarandestatus.12 Brotten ska beläggas med effektiva, proportio- nella och avskräckande straffrättsliga påföljder.13 Miljöbrottsdirekti- vet hindrar inte medlemsstaterna att vidta strängare åtgärder än vad som föreskrivs, så länge de är förenliga med EU-fördraget.14 Medlems- staterna ska också säkerställa att anstiftan av och medhjälp till upp- såtliga handlingar utgör en straffbar gärning.15 I genomförs direk- tivet huvudsakligen genom 29 kap. . Viss annan reglering finns också till exempel i jakt- och fiskelagstiftningen och i tullag- stiftningen. Nollalternativet är att inte göra något, vilket i korthet skulle inne- bära att problemen kvarstår. 16.4.2Uppdelningen av 29 kap. 2 b § Utredningen har föreslagit att 29 kap. 2 b § ska delas upp, och att karaktären av blankettstraffbud ska arbetas bort i den mån det går. Utredningens förslag innebär (bortsett från de nya kri- minaliseringarna gällande fågelägg och nationell fridlysning) inga för- ändringar i sak. Artskyddsbrott är så kallade spaningsbrott. Spaningsbrott upptäcks huvudsakligen genom aktiv spaning, tillsyn eller tips. Upptäcksfre- kvensen och vilka typer av artskyddsbrott som upptäcks är därmed beroende av de ansträngningar samhället gör för att upptäcka brot- ten.16 konstaterar att det finns en stor kun- 11Ibid., artikel 2 b. 12Ibid., artikel 3 f. och g samt skälen 7, 8 och 9. 13Ibid., artikel 5. 14Ibid., skälen 12. 15Ibid., artikel 4. 16Edström och (2019), Förslag på åtgärder för ett stärkt arbete mot artskyddsbrott. Jord- bruksverkets rapport 2019:14, s. 14. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. skapsbrist om artskyddsbestämmelserna hos både verksamhetsut- övare och allmänhet, och att länsstyrelsernas förebyggande tillsyn av artskyddet i form av informationsspridning därför har stor betydelse. Det ökar förståelsen för artskyddet och kan minska risken för art- skyddsbrott.17 Konsekvenser för enskilda och företag Förslaget innebär ingen förändring i sak mot vad som gäller , och har därför inga direkta konsekvenser för enskilda och företag. Det bör dock minska risken att enskilda eller företag begår brott. Konsekvenser för myndigheter, det brottsförebyggande arbetet och samhällsekonomin Utredningen bedömer att förslaget förtydligar det kriminaliserade området och kan bidra till ökad förståelse av vad som inte är tillåtet. Det gäller såväl allmänhet som rättsvårdande och tillsynande myn- digheter. Artskyddsbrotten förväntas i och med detta bli lättare att utreda och kan därför ge myndigheterna resurser till annat. Belast- ningen på de rättsvårdande myndigheterna i stort förväntas inte änd- ras. För att förslaget ska få verklig effekt krävs emellertid att myn- digheterna har resurser att utreda de aktuella brotten. 16.4.3Särskilt om att straffansvar införs för brott mot generella föreskrifter Eftersom utredningen inte föreslår några generella föreskrifter be- döms förslaget inte få några konsekvenser. 17SOU 2017:63, Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet, s. 122 f. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. 16.4.4Särskilt om kriminalisering av förbudet att inneha fågelägg Förslaget om förbud mot innehav av fågelägg berör främst de som innehar fågelägg. Detsamma gäller givetvis att innehavet krimi- naliseras och det är kriminaliseringen som sannolikt kommer att få störst betydelse. Samlingar av fågelägg finns hos privatpersoner, i skolor, hos hembygdsföreningar, på små och stora museer och forskningsin- stitutioner. Utredningen föreslår att en del av dessa institutionssam- lingar ska få finnas kvar hos institutionen efter ansökan om tillstånd. För dessa innehavare, specifikt vissa skolor, museer och forskningsin- stitutioner med bra kontroll över samlingarna, innebär förslaget en mindre administrativ kostnad om man önskar ha samlingen kvar. Den som inte söker eller beviljas tillstånd för sin samling måste avstå från samlingen. Utredningen föreslår att dessa samlingar bedöms och even- tuellt tas om hand av om de har ett värde för forskning, utbildning eller annat. Vi har också föreslagit att ska föra register över tillståndsgivna äggsamlingar i . Samtliga tillståndsgivna sam- lingar ska dokumenteras av innehavaren och kontrolleras regelbundet, så att ägg varken försvinner eller tillkommer i respektive samling. ska få i uppdrag att ta fram föreskrifter gällande omhändertagande och hantering av fågelägg. ska även få i uppdrag att tillsammans med genomföra en informationskampanj om förbudet och övergångs- perioden. Övervägda alternativ inom ramen för kriminaliseringen Förslaget omfattar alla ägg, vilket är ett ingripande förbud. Vi har övervägt att avgränsa det som i till exempel , där förbudet gäller ägg från vilda fåglar som naturligt förekommer i den danska naturen, och ägg från andra vilda fåglar som omfattas av fågelskydds- direktivet. Vi har kommit fram till att en sådan avgränsning inte är lämplig, dels med hänsyn till att fågeldirektivet omfattar samtliga arter (artikel 1) samt till skrivningar i artikel 6, dels med hänsyn till den förväxlingsrisk, med medföljande utredningsproblem, som föreligger . Det är också betydligt lättare att kommunicera ett sådant förbud med allmänheten. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. Utredningen har övervägt att undanta trasiga ägg, enligt en speci- fik definition, från förbudet. Mot bakgrund av att även trasiga ägg är av intresse för vissa samlare har vi bedömt att det är olämpligt att generellt undanta trasiga ägg från förbudet, såvida det inte uppenbart gäller skal från ägg som producerats inom livsmedelsindustrin. Undan- tag bör dock göras för enstaka rötägg och trasiga skal som plockats efter avslutad häckning, och som är obetydliga för det syfte som bestämmelsen skyddar. Vidare har vi undantagit vissa utsmyckade ägg. Det handlar om målade urblåsta (påsk-)ägg, ägg med karvade mönster i skalen och liknande. I vissa fall kan de smyckade äggen ha ett betydande ekonomiskt värde eller affektionsvärde. Med hänvis- ning till resonemanget kring förväxlingsrisk ser utredningen ingen möjlighet att generellt undanta konstnärliga ägg. Det finns en över- hängande risk att ett sådant undantag skulle uppmuntra utsmyckning av ägg från sällsynta arter. Det finns emellertid ingen anledning att förbjuda innehav av ägg som uppenbart kommer från ägg från livs- medelsproduktion, därmed inte heller utsmyckade ägg från sådan pro- duktion. Såväl enstaka trasiga ägg från vanliga fåglar som plockats efter avslutad häckning, som dekorerade ägg från vanliga fåglar och samlingar av ägg som härrör från fåglar inom livsmedelsproduktion, ska undantas från förbudet Är kriminalisering nödvändigt? Varför kriminalisera innehav av ägg? Det är ett uttryckligt uppdrag i utredningsdirektiven, vilket innebär att det enda rimliga alternativet till kriminalisering är nollalternativet. Eftersom det handlar om kri- minalisering bör utgångspunkten vara att ställa sig frågan om det är rimligt att använda sig av ett så kraftfullt medel. Vilken effekt är det som samhället önskar uppnå, och vad är som gör att den inte kan uppnås med mindre ingripande medel än krimi- nalisering? Själva grundproblemet har beskrivits ovan, varför vi här vänder på perspektivet och utgår från valet av åtgärd, kriminaliser- ingen. Ett beslut att kriminalisera en bestämd gärning måste alltid (för att kriminaliseringsbeslutet ska vara rationellt) kunna motiveras med hänvisning till ett antal goda skäl. Kriminaliseringen ska vara nödvändig för att skydda ett visst preciserat rättsligt intresse, som är Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. tillräckligt viktigt för att berättiga användningen av straffrättsliga medel.18 Intresset som avses skyddas är fåglarnas förmåga till reproduk- tion. Intresset är odiskutabelt tillräckligt viktigt, frågan är dock om kriminalisering av att inneha ägg är nödvändig (vi återkommer till den frågan nedan). Ett kriminaliseringsbeslut förutsätter emellertid också att det är möjligt att med tillräcklig precision på förhand be- stämma, att en viss typ av gärning är skadlig eller farlig för det in- tresse som man vill skydda. Denna typ av gärning ska alltså vara sådan som erfarenhetsmässigt skadar intresset, eller utgör en allvarlig risk för att det skadas.19 Detta ska ses i ljuset av att straffrätten, så som den utformats i , bygger på vissa grundantaganden.20 Att gärningstypen är så preciserad och definierad, att det är möjligt att åstadkomma en ökad styrning av handlandet, bygger på antagandet att straffrättssystemet påverkar så att oönskade tillstånd kan und- vikas eller önskade tillstånd kan frambringas. Ett sådant tillstånd eller resultat kan uppkomma hos såväl människa som natur, djur och ting.21 Straffrättssystemets uteslutande påverkansobjekt är människor.22 Straffrätten riktar sig uteslutande mot människor, inte mot natur, djur eller ting.23 Vidare utgår man ifrån att människor kan påverkas, och besitter sådana förmågor att de är i någon utsträckning låter sig påverkas av straffhot. De reagerar och agerar normalt sett, åtmin- stone i någon mening och utsträckning, rationellt.24 Just detta agerande är vad som orsakar straffrättsligt relevanta förändringar i verkligheten. Antagandet kan ställas i relation till den något annorlunda skriv- ningen att människor orsakar effekter vilket är det vanligaste tillväga- gångssättet när en brottsbeskrivning formuleras; den som orsakar 18Träskman (2009) Miljöstraffrätten, s. 17. 20Lernestedt (2003), Kriminalisering Problem och Principer. , s. 111 ff. Här redogörs för fyra av de fem grundantaganden som Lernestedt redogör för. Det femte grundantagandet rör behovet av själva straffsystemet vilket vi inte ser någon mening med att diskutera här. 21Lernestedt (2003), a.a., s. 111. 22Jfr indelning i reaktör och aktör, där miljön betraktas som den reaktör som påverkas direkt av naturens egna lagar, medan människan är aktör med förmåga att tänka, planera och handla (se t.ex. ; GML En generisk miljölag, (2009), s. 29). 23Historien uppvisar emellertid många exempel på ett annorlunda synsätt; se t.ex. 2 21:28 där ansvaret läggs på djuret och inte på dess ägare: Om en oxe stångar någon till döds, man eller kvinna, så skall oxen stenas, och köttet må icke ätas; men oxens ägare vara fri ifrån straff. Ett annat exempel kommer , då ett dussin getter frigavs från ett häkte i . Getterna stod åtalade för att ha låtit sig handlas med illegalt, men friades (BBC:s hemsida; besökt ). 24Lernestedt (2003), a.a., s. 112. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. effekten X … Detta på grund av omöjligheten att beskriva alla till- vägagångssätt för att åstadkomma en viss effekt. Det förändrar emeller- tid inte att brottsbeskrivningen egentligen avser att täcka in samtliga handlingar som leder till effekten.25 I detta fall är det långsiktiga önskade resultatet som ska fram- bringas att människor låter fåglar häcka i fred och kläcka ut sin av- komma i naturen. Vid första anblick synes åter befintlig reglering, att kriminalisera insamlandet, bäst styra mot det önskade resultatet, till skillnad från att förbjuda innehav av ägg, lagda av döda fåglar. Enligt vad utredningen erfar, genom kontakter med brottsutredare och åklagare, är emellertid förutsättningarna för att undgå straffansvar för den gärning som är kriminaliserad, och som träffar det verkligt oönskade beteendet, stora.26 Om vi låter utgångspunkten vara just att fåglar ska få häcka och kläcka ut sin avkomma ifred, så kan det konstateras att kriminali- sering av handlingen insamling inte varit tillräcklig för att skydda fåglarna. Det leder till att det blir intressant att se till vad som leder till själva insamlandet. Om syftet med insamlingen varit att tillaga äggen på särskilda restauranger hade det varit nödvändigt att vända blicken mot dessa. är syftet med insamlingen att förse äggsam- lingar med fler ägg. Att ta ett ägg kan utgöra jaktbrott. Att överlåta ett sådant ägg kan utgöra jakthäleri. Om man betalar för, det genom jaktbrott åtkomna, ägget med ägg som redan finns i en samling blir samlingsägget ett hjälpmedel vid brott. Det genom jaktbrott och jakthäleri åtkomna ägget blir brottsföremål. Genom att blanda ägg som i och för sig åtkommits på ett lagligt sätt (men som kan använ- das som betalning för ägg som åtkommits genom brott) med ägg som varit föremål för jaktbrott och jakthäleri (sannolikt också för art- skyddsbrott, eftersom det är svårt att ta äggen utan att störa fåglarna vid deras häckning) förvandlas själva äggsamlingarna till hjälpmedel, som också kan fungera som skydd mot att lagföras. Detta på grund av de stora utredningskostnaderna för att myndigheterna ska kunna avgöra huruvida just ett visst ägg varit föremål för brott eller inte. Äggen är i sig aldrig ”lagliga” eller ”olagliga” (jämför ovan om vem som kan handla på ett sätt som orsakar den oönskade effekten), det är handlingen genom vilken äggen plockats från sina föräldrars bon som är brottslig. Det är sättet på vilket man använder äggen som kan 26Träskman (2009), a.a., s. 17 ff. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. göra det till ett brottshjälpmedel. Den grundläggande handlingen som leder till att äggen avlägsnas från fågelbon (eller som leder till att hela bon plockas bort) är, med detta synsätt, inte själva plockan- det. Om man formulerar handlingsrekvisit med utgångspunkt i Den som orsakar effekten X … kan det skrivas som Den som orsakar att ägg plockas ur fågelföräldrars bon eller att hela fågelbon tas från natu- ren. Den som orsakar det är i och för sig den som plockar ägget eller tar boet, men det är mer sanningsenligt att påstå att den som verk- ligen orsakar det är den som köper eller får ägget till sin samling, och som genom att infoga ägget som varit föremål för brott i samlingen i princip gör det omöjligt att utreda och bevisa det primära brottet, att plocka ägget. Mot bakgrund av det förda resonemang menar vi att det är möj- ligt att med tillräcklig precision bestämma vilken typ av gärning som är skadlig eller farlig för det intresse man vill skydda; det är själva existensen av äggsamlingar. Det är äggsamlingarna, i sig, som erfaren- hetsmässigt skadar förökningsmöjligheterna för de häckande fåglar som drabbas, och som i förlängningen utgör en allvarlig risk för fågelarter där varje häckning kan vara en förutsättning för populatio- nens överlevnad. Utan äggsamlingar inget ägg- eller bosamlande. Den effekten synes svår att nå utan kriminalisering, eftersom innehavet av ägg dels är själva orsaken till det icke önskvärda beteendet, dels utgör brottshjälpmedel (genom att man byter ägg och genom sam- lingarna ”tvättar” ägg). bidrar samlingarna till att försvåra brottsutredningar. Emellertid räcker det inte med att en viss gärningstyp (i det här fallet innehav av äggsamling) är skadlig eller farlig för intresset, utan den ska också vara klandervärd. Ett centralt budskap i straffrätten är att straffsystemet finns till för förmedling av ett institutionaliserat klander.27 Det kan, med rätta, ifrågasättas om innehav av äggsamling är en gärning som verkligen kan klandras. I grunden anser vi inte att det är det, särskilt inte mot bakgrund av äggsamlingars vetenskapliga betydelse och möjligheten för forskare att till exempel se hur kon- centrationen av olika miljögifter förändras hos olika arter, vilket i sin tur ger möjligheter till slutsatser om när olika ämnen kommer in i näringskedjan, och hur de påverkar organismerna som utsätts för dem.28 Det finns också vackra konstnärliga samlingar med målade 27Träskman (2009), a.a., s. 18. 28Jansson (2018) Fåglarna bakom kulisserna. Fåglar i , Vol. 47, nr 4, s. 40–45. Konsekvensbeskrivning, förebygga artskyddsrelaterad brottslighet m.m. och utskurna ägg. Vidare kan man fråga sig hur en kriminalisering av att inneha ägg förhåller sig till det allmänna rättsmedvetandet, vilket inte sällan anförs som grund för straffrättsändringar.29 Innan vi reso- nerar vidare kring hur det allmänna rättsmedvetandet ställer sig till frågan, eller utreder detta, konstaterar vi att det är av mindre bety- delse i det här fallet. Detta eftersom vi inte har möjlighet att under- söka hur det ser ut, som vi försäkrar oss om att de som i så fall ger uttryck för ett allmänt rättsmedvetande har ett fullgott underlag för att bilda sig en uppfattning, och har sakliga skäl för uppfattningen.30 Till saken hör också att lagen tänks påverka rätts- medvetandet, och när det gäller lagens påverkan på det allmänna rättsmedvetandet är det inte av avgörande betydelse att exakt kunna fastslå det allmänna rättsmedvetandet.31 På så sätt är kriminalisering kanske till och med den lämpligaste åtgärden; det framstår inte som tillräckligt klandervärt i det allmänna rättsmedvetandet för att avhålla sig från att samla på ägg som åtkommits genom brottslig verksamhet. Det kan bero på okunskap, det kan också bero på att man förminskar sin delaktighet i den brottslighet genom vilken ett ägg har åtkommits, just eftersom innehavet inte är kriminali- serat. Genom att kriminalisera innehavet riktas lagstiftarens uppmärk- samhet mot det grundläggande problemet, och möjligheterna att lagföra det som är kriminaliserat ökar därmed också. Vår slutsats är alltså att kriminalisering är nödvändigt, trots dess ingri- pande natur, och att en effekt av detta är att handlingen som ligger till grund för och orsakar skadan också blir straffbar. Den privatperson som har en stor samling av fågelägg kommer att påverkas starkt emotionellt av att tvingas lämna ifrån sig sin samling. Eftersom fågelägg redan enligt gällande regler inte får säljas, kon- staterar utredningen att befintliga äggsamlingar emellertid inte har något legalt värde. Någon ersättning lämnas därför inte för inlämnade äggsamlingar. Att något saknar ekonomiskt värde behöver inte be- tyda att det saknar affektionsvärde.