sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Dessutom föreslår vi bl.a. att det ska krävas lov även för att riva andra anläggningar än byggnader, men bara om det finns ett rivnings- förbud för anläggningen i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Det ska också krävas rivningslov om anläggningen är särskilt värde- full av kulturmiljöskäl. Vi föreslår att vissa åtgärder precis som ska omfattas av ett krav på anmälan i stället för ett krav på lov. Det gäller åtgärder som i huvudsak rör de s.k. tekniska egenskapskraven, t.ex. vid väsentlig påverkan på en bärande delar eller på en brand- skydd. Till skillnad från ska en anmälan i princip prövas endast ut- ifrån om de tekniska egenskapskraven kan antas komma att uppfyllas. Om så är fallet, ska med ett startbesked god- känna att åtgärden får påbörjas. Vi föreslår att detta regleras uttryck- ligen i regelverket. De s.k. attefallsåtgärder som omfattas av krav på anmälan kommer med våra förslag antingen att i stället omfattas av krav på bygglov (komplementbostadshusen och inredning av ytterligare bo- stad i ett enbostadshus) eller inte omfattas alls av krav på lov eller anmälan (vissa tillbyggnader m.m.). Åtgärder som varken bör omfattas av krav på lov eller anmälan Det finns ett stort antal åtgärder som både och med våra förslag inte omfattas av vare sig krav på lov eller anmälan. Som huvudregel ska dessa åtgärder dock följa gällande detaljplan och områdesbestäm- melser och även andra krav som framgår direkt av plan- och bygg- regleringen. Uppfylls inte dessa krav, kan starta ett tillsynsärende och ingripa t.ex. med ett föreläggande om rättelse. Vi föreslår dock att vissa åtgärder som inte omfattas av krav på bygglov – t.ex. vissa komplementbyggnader, tillbyggnader, plank och altaner – inte ska behöva följa detaljplan eller områdesbestämmelser, förutom sådana bestämmelser som syftar till att motverka mark- förorening, olyckor, översvämning och erosion. Dessutom föreslår vi för övriga åtgärder som inte omfattas av krav på lov att ska kunna underlåta ett tillsyns- ingripande om det handlar om en liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Förutsättningar för bygglov i ett område som omfattas av en detaljplan Kravet på s.k. planenligt utgångsläge bör bara gälla En förutsättning för att bygglov ska få ges för en åtgärd är att den fastighet och det byggnadsverk som åtgärden avser stämmer överens med detaljplanen, s.k. planenligt utgångsläge. Det innebär t.ex. att en befintlig byggnad som inte stämmer överens med den detaljplan som gäller för området inte kan få bygglov för att få byg- gas till. Förutsättningen är ett av de viktigaste medlen för att detalj- planen ska förverkligas, men kan gå ut över enskilda på ett oskäligt sätt och göra att förlegade planeringsambitioner även fort- sättningsvis styr markanvändningen och byggandet. Vi anser att kravet bör fortsätta att gälla, men att det bara ska gälla . Tidsbegränsningen föreslår vi bör vara efter att detaljplanens s.k. genomförandetid har löpt ut. Det innebär i princip att om det har gått 20–planen fick laga kraft, gäller inte längre kravet på planenligt utgångsläge för att få bygglov. Vi menar att kommunen då har haft tillräckligt på sig att genomföra planen genom att exempelvis lösa in de fastigheter där detaljplanen inte förverkligats. Byggnadsnämnderna har möjlighet att i vissa fall göra undan- tag från kravet på planenligt utgångsläge. Vi föreslår att denna möj- lighet ska utökas, vilket innebär att planenligt utgångsläge i ytterligare ett antal situationer inte kommer att vara något hinder för att få bygglov. För vissa åtgärder ska bygglov ges även om åtgärden strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser Med hänsyn till den påverkan på grannar och allmänna intressen bo- städer har föreslår vi att det till skillnad från bör krävas bygglov för en åtgärd som tillför ytterligare bostäder. Det innebär att ny- byggnad eller tillbyggnad av ett komplementbostadshus eller in- redandet av ytterligare en bostad i ett enbostadshus, som inte är ett komplementbostadshus, bör omfattas av krav på bygglov. får dessa åtgärder dessutom strida mot en detaljplan. Det betyder att ett komplementbostadshus får uppföras t.ex. på s.k. prickad mark, dvs. mark som enligt planen egentligen inte får bebyg- gas. Däremot gäller andra krav i PBL, t.ex. att byggnaden inte får medföra betydande olägenhet för granne. Vi föreslår att dessa förut- sättningar ska fortsätta att gälla. Bygglov ska dock inte få ges i strid med planbestämmelser om skydd för kulturmiljön eller för att mot- verka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Förutsättningar för bygglov i ett område som inte omfattas av en detaljplan För vissa tillbyggnader och komplementbyggnader till en- eller två- bostadshus ska – trots att de avses uppföras i ett område som inte omfattas av en detaljplan – inte göras någon lokaliseringsprövning. Dessa åtgärder behöver således endast uppfylla de krav som gäller för motsvarande åtgärder i ett område som omfattas av en detaljplan. Detsamma gäller under vissa förutsättningar inredande av ytter- ligare en bostad i ett enbostadshus, nybyggnad eller tillbyggnad av ett komplementbostadshus, eller sådan ändring av en komplement- byggnad som innebär att komplementbyggnaden blir ett komple- mentbostadshus. Fler och förtydligade möjligheter att godta avvikelser från detaljplan och områdesbestämmelser får under vissa förutsättningar ge bygglov för åtgärder som avviker från en detaljplan eller områdesbestäm- melser. Vi föreslår att bör få fler sådana möjlig- heter. Dels bör vindar i bostadshus få inredas till bostäder även om det finns vindsinredningsförbud i planen, dels bör fler åtgärder som kompletterar den befintliga bebyggelsen på ett lämpligt sätt få ge- nomföras utan krav på planändring. Det kan exempelvis handla om en elinstallatör som önskar bedriva viss försäljning i anslutning till sin verksamhetslokal eller att en träningslokal etablerar sig inom ett traditionellt industriområde eller i bottenvåningen i ett bostadshus. Förutsättningar för tidsbegränsade bygglov, förhandsbesked, rivningslov och marklov Vi föreslår vissa förtydliganden av reglerna om tidsbegränsade bygg- lov och också att de samlas i en bestämmelse. Precis som kom- mer den sammanlagda tiden för ett tidsbegränsat lov som huvudregel inte att få överstiga . Vi föreslår också att förhandsbesked endast ska kunna prövas för en åtgärd i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Dessutom ska prövning begränsas till en lokaliseringspröv- ning, dvs. av om åtgärden över huvud taget kan tillåtas på platsen i fråga och inte hur den bör placeras eller utformas m.m. I övrigt får en- dast prövas om åtgärden strider mot eventuella områdesbestämmelser samt om åtgärden förutsätter planläggning enligt det s.k. detaljplane- kravet. Vi föreslår även vissa ändrade och förtydligade förutsättningar för marklov och rivningslov. Nytt krav på medgivande från totalförsvaret inom dess riksintresseområde I praktiken är det uteslutet att få lov eller positivt för- handsbesked för en åtgärd i eller i anslutning till område av riks- intresse för totalförsvaret om Försvarsmakten motsätter sig det. Vi menar att detta tydligare bör komma till uttryck i lagen. För att lov eller positivt förhandsbesked ska kunna ges för en sådan åtgärd före- slår vi således att det ska krävas ett medgivande från Försvarsmakten (eller i vissa fall av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap). Handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked m.m. Vi föreslår vissa förtydligade bestämmelser om vad en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla. Om en sökande vill genom- föra nybyggnad av ett en- eller tvåbostadshus eller en komplement- byggnad och göra en tillbyggnad som inte omfattas av krav på bygglov, ska ansökan om bygglov också innehålla det underlag som behövs för en frivillig prövning av lov för själva tillbyggnaden. Detta innebär i praktiken, till skillnad från , att det blir möjligt att uppföra en- och tvåbostadshuset och tillbyggnaden av huset i ett sammanhang. Förenklade bestämmelser om underrättelse till grannar och kungörande om ansökningar Enligt nuvarande bestämmelser ska underrätta s.k. kända sakägare och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och bo- ende som berörs – i förekommande fall även vissa hyresgästorgani- sationer – om det kommer in en lovansökan för en åtgärd som bl.a. avviker från en detaljplan eller ska utföras i ett område som inte om- fattas av en detaljplan. Vårt förslag innebär att ansökan i dessa situationer endast ska kom- municeras med de s.k. rågrannarna, dvs. i huvudsak ägare till grann- tomt eller grannfastighet. När det gäller bostadsrätter och hyresrätter, kommer således underrättelse att ske genom ett meddelande till fastig- hetsägaren, normalt bostadsrättsföreningen respektive hyresvärden. Ansökan ska dessutom kungöras genom ett meddelande om ansökan på den anslagstavla som kommunen har på sin webbplats. I medde- landet ska ansökans huvudsakliga innehåll och var ansökan hålls till- gänglig anges. Vad gäller vissa åtgärder som omfattas av krav på lov ska dessutom en underrättelse göras till Försvarsmakten – och i förekommande fall till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap – om åtgär- den i ansökan ska vidtas inom eller i anslutning till ett område som är av riksintresse för totalförsvaret. En sådan underrättelse ska dock inte krävas om Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för viss åtgärd inom ett särskilt område har beslutat detta och underrättat kommu- nen om beslutet. Vilandeförklaring av bygglovsärende i avvaktan på strandskyddsdispens Bestämmelserna om lov och förhandsbesked i PBL respektive om strandskyddsdispens i gäller parallellt. Även om en åt- gärd beviljas bygglov kan således åtgärden inte påbörjas förrän också strandskyddsdispens har beviljats, om sådan dispens krävs enligt . För att undvika onödigt arbete och kostnader föreslår viatt ska få besluta att ett ärende om lov eller förhandsbesked inte ska avgöras förrän frågan om strandskydds- dispens har avgjorts. Med ett sådant beslut kommer inte den normala handläggningsfristen att gälla, utan strandskydds- dispensen kan inväntas innan ytterligare handläggningsåtgärder vid- tas i ärendet om lov eller förhandsbesked. Expediering och kungörelse av beslut Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska delges sökanden och fastighetsägaren samt kända sakägare och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs och som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda. Beslutet ska enligt dagens reglering också kungöras genom ett meddelande i Post- och . Dessutom ska det med- delande som kungörs som huvudregel också skickas till rågrannar och till övriga kända sakägare, om antalet inte är så stort att det skulle innebära större kostnader och besvär än vad som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med meddelandet att skicka det till var och en av de. Bestämmelserna har vållat stora tillämpningssvårigheter för bygg- nadsnämnderna, framför allt när det gäller avgränsningen av den krets av mottagare som avses i bestämmelserna. Det har i praktiken inne- burit att vissa beviljade och lagakraftvunna lov och positiva förhands- besked i efterhand rivits upp av domstol då expediering och kun- görelse av besluten inte ansetts ha skett på ett korrekt sätt. Vi föreslår att beslut om lov och förhandsbesked ska delges – för- utom sökanden och fastighetsägaren – endast de rågrannar som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda. Be- slutet ska dessutom kungöras genom ett meddelande om beslutet på anslagstavlan på kommunens webbplats. Detta kommer att innebära en väsentlig förenkling för byggnadsnämnderna och därmed också en mycket mindre risk för formella fel som kan leda till att besluten i efterhand rivs upp. finns besluten tillgängliga på kommu- nens webbplats. Genomförandet av lov- och anmälningspliktiga åtgärder Vi föreslår också vissa ändringar av de bestämmelser i som reglerar själva genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. finns en huvudregel om att även åtgärder som inte omfattas av krav på lov ska följa gällande detaljplan eller områdesbestämmelser. Undantag görs dock för bl.a. friggebodar, komplementbostadshus och vissa altaner. Som vi ovan har nämnt föreslår vi att något fler åtgärder som inte omfattas av krav på lov ska få strida mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser, dock inte sådana bestämmelser som handlar om skydds- åtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Utöver åtgärder med vissa komplementbyggnader och tillbyggnader handlar det om åtgärder med vissa murar, plank, altaner och pooler. Som vi ovan har nämnt föreslår vi också att ska kunna underlåta ett tillsynsingripande om det handlar om en liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Vi föreslår vidare att en sökande av ett s.k. frivilligt lov även ska kunna begära ett startbesked genom vilket det godkänns att åtgärden påbörjas, vilket är en nyhet i förhållande till vad som gäller . Vi föreslår också att åtgärder i det enskilda fallet ska få besluta att en kontrollplan inte behövs. Detta kommer i stor utsträckning att förenkla byggnadsnämndernas arbete. Vi föreslår också att prövningen av anmälningspliktiga åtgärder ska begränsas till om åtgärden kan antas komma att uppfylla de s.k. tekniska egenskapskraven. Kan det antas, ska så- ledes med ett startbesked godkänna att åtgärden får påbörjas. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Vi före- slår också att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för ärenden som har påbörjats före . Detta föreslås även gälla för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av beslut i sådana ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Som vi ovan har nämnt föreslår vi att kommunerna inte längre ska få reglera lovplikt i detaljplan och områdesbestämmelser, utan den ska uteslutande regleras genom lag, i PBL. Vi föreslår dock att den lovplikt som redan finns i detaljplan och områdesbestämmelser ska fortsätta att gälla, till dess planen eller bestämmelserna ändras. An- ledningen är att kommunerna inrättat sig – och också utformat sina detaljplaner och områdesbestämmelser – härefter. Bestämmelser om undantag från krav på lov i befintliga detalj- planer och områdesbestämmelser föreslår vi dock ska upphöra att gälla vid utgången av 2024. Föreslagna regelverksförändringar bör kombineras med informations- och utbildningsinsatser samt för vissa bestämmelser nytt eller upp- daterat vägledningsmaterial. För statens del innebär förslagen i första hand förbättrade förutsätt- ningar för Försvarsmakten att få kännedom om och lämna synpunkter på sådana ärenden om lov och förhandsbesked som kan antas påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar. Förslagen innebär att antalet remisser från landets byggnadsnämnder till Försvarsmakten kommer att öka och att antalet årsarbetskrafter som arbetar med sådana remisser kommer att behöva utökas från tre till fem, eller med motsvarande . För det andra bör förslagen leda till en minskning av antalet över- klaganden till länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna. ningen bör vara proportionell i förhållande till minskningen av an- talet inkommande ärenden hos landets byggnadsnämnder (se vidare nedan). Som en följd av förslaget att kommunerna i översiktsplanen ska ange sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL är det dock tro- ligt att länsstyrelserna får hantera ett tillfälligt ökat antal ansökningar om bidrag enligt förordningen om bidrag till förvaltning av värde- fulla kulturmiljöer. bör få i uppgift att samordna den informations- och utbildningsinsats som bör följa med ett genomförande av förslagen. Målet med en sådan insats bör vara att alla berörda målgrupper ska ta del av utbildningar och andra aktiviteter senast i samband med att regeländringarna träder i kraft. Aktiviteterna kan handla om exem- pelvis webbseminarier, webbutbildningar, informationsmaterial eller handledarmaterial. Insatsen bör i första hand omfatta dem som arbe- tar med PBL på kommunernas byggnadsnämnder, men även t.ex. poli- tiker och företag verksamma i bygg- och fastighetsbranschen. Kost- naden för en sådan insats beräknas uppgå till cirka fördelat . Även kan behöva involveras i den informa- tions- och utbildningsinsats som beskrivs ovan. Som en följd av för- slaget att kommunerna i översiktsplanen ska ange sådana särskilt värde- fulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL bör medel motsvarande sammanlagt fördelat från förslagens ikraftträdande tillföras ämbetets kulturmiljöanslag. Konsekvenserna för kommunerna rör i första hand byggnadsnämn- dernas verksamhet. Vi gör bedömningen att våra förslag kommer att leda till en minskning av byggnadsnämndernas totala mängd ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan. Eftersom det saknas tillför- litlig statistik per ärendekategori på nationell nivå har vi, utifrån de uppgifter vi har tagit del av från ett antal kommuner, gjort en upp- skattning av hur stor minskningen av antalet ärenden kommer att bli. Vår grova uppskattning är att minskningen kommer att ligga på mellan . finns en risk för en ökning av antalet tillsynsärenden som en följd av förslaget att befria ett antal enkla men vanliga åtgärder från krav på lov och anmälan. Eftersom till- synsärenden kopplade till olovligt byggande sällan initieras av bygg- nadsnämnderna, utan i stället ofta är en följd av anmälningar från grannar och andra närboende, är det dock mycket svårt att närmare uppskatta hur stor ökningen kommer att bli. Vi gör bedömningen att de samlade förslagen avseende handlägg- ningsreglerna för ärenden om lov och förhandsbesked kommer att bli enklare och effektivare än vilket kommer att underlätta byggnadsnämndernas arbete och öka förutsättningarna för bygg- nadsnämnderna att klara de lagstadgade tidsfristerna. Vårt förslag att tidsfristen för handläggningstiden i sådana ärenden som Försvars- makten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska underrättas om bör räknas från när medgivande från Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kommer in till bör också underlätta byggnadsnämndernas hand- läggning av sådana ansökningar. Den totala handläggningstiden (tiden från inkommen ansökan till startbesked) kan för enklare ärenden också komma att bli kortare genom vårt förslag att byggnadsnämn- den i det enskilda fallet får besluta att kontrollplan inte behövs efter- som det kan innebära att fler ansökningar kan anses kompletta redan när de kommer in. Detta förenklar också kommunens handläggning. Om tillsynsärendena blir fler utan att kommunen tillför resurser för detta kan handläggningstiden för sådana ärenden sammantaget dock komma att öka. Initialt kommer kommunerna att behöva uppdatera information om krav på lov och anmälan m.m. på sina webbplatser. Även even- tuellt tryckt material kommer att behöva uppdateras. Information om det nya regelverket, liksom rådgivningen till allmänheten till följd härav, kommer också att öka innan reglerna har blivit mer allmänt kända. Efter en övergångsperiod bör informations- behovet till allmänheten kunna minska jämfört med , dels som en följd av att våra förslag på krav på lov och anmälan är tydligare och enklare att förstå, dels som en följd av att fler åtgärder varken kommer att kräva lov eller anmälan, låt vara att informationsbehovet rörande tillämpliga materiella krav förstås kvarstår. Vårt förslag att kommunerna i översiktsplanen ska ange sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelse- områden som avses i 8 kap. 13 § PBL samt kommunens syn på vilka hänsyn som krävs för att tillvarata byggnadsverkens, platsernas och områdenas värden kan komma att innebära ett utökat arbete hos vissa kommuner och därmed också ökade kostnader. Som beskrivits ovan kan dock kommunerna söka bidrag för del av dessa kostnader enligt förordningen om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. Kommunerna kommer med våra förslag inte längre att kunna be- stämma om utökning eller begränsning av lovplikten i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Bestämmelser om krav på lov i befintliga planer kommer dock att gälla till dess planen ändras. Möjligheterna för kommunerna att styra de materiella kraven, såväl med t.ex. skydds- bestämmelser för kulturhistoriskt värdefulla miljöer som utform- ningsbestämmelser vid nyproduktion med särskilda arkitektoniska ambitioner, kommer dock att finnas kvar och dessutom tydliggöras. Som en följd härav gör vi bedömningen att vårt förslag inte kommer att påverka kommunernas möjligheter att styra över bebyggelse- utvecklingen och förutse och hantera påverkan på bl.a. arkitektur och kulturhistoriska värden. Vi föreslår att byggnadsverk och fastigheter inte ska behöva vara planenliga för att lov för en åtgärd på dem ska kunna ges, under förutsättning att har gått sedan planens genomförandetid gick ut. Vår bedömning är att kommunen efter så har haft tillräckliga möjligheter att med detta ”påtryckningsmedel” få till stånd en ändring av byggnadsverket eller fastigheten. Förslaget bör således inte mer än marginellt påverka kommunens möjlighet att styra be- byggelseutvecklingen. Med vårt förslag kommer vissa komplementbyggnader, komple- mentbostadshus, tillbyggnader och inredande av en bostad i ett en- bostadshus även fortsatt i huvudsak få strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Andra åtgärder som inte omfattas av krav på lov och som inte avser en- eller tvåbostadshus kommer dock att be- höva följa plan. Våra förslag i denna del bedöms därför i förhållande till vad som redan gäller inte i någon större utsträckning på- verka kommunens möjlighet att styra bebyggelseutvecklingen eller det kommunala planmonopolet. Inte heller våra förslag på minskad eller ändrad lovplikt för vissa åtgärder på byggnader och andra an- läggningar än byggnader bedömer vi, i praktiken, kommer att få någon oacceptabel inverkan på den kommunala självstyrelsen, planmono- polet eller möjligheten att styra bebyggelseutvecklingen. Vi bedömer att våra förslag kommer att möjliggöra ett ökat fokus på de materiella frågorna hos och att mindre tid kommer att behöva läggas på processuella och administrativa svårig- heter, liksom på vissa enklare åtgärder som med våra förslag inte kom- mer att kräva någon förprövning. Vi bedömer att detta kan bidra till att rollen som lovhandläggare och bygglovsarkitekt blir mer attrak- tiv och att kommunerna därmed får lättare att både behålla befintlig kompetens och att vid behov rekrytera ny. De administrativa lättnaderna och därtill hörande minskade kost- nader och tidsbesparingar som en följd av förslagen att slopa krav på bygglov eller anmälan för vissa åtgärder kommer att underlätta för företag och organisationer som vill utföra sådana åtgärder. Det slopade kravet på planenligt utgångsläge för byggnadsverk och fastigheter om det har gått efter att planens genomförande- tid har löpt ut, liksom förslaget om en ny godtagbar avvikelse vid inredande av vind till bostad, kommer också att medföra att en rad åtgärder kommer att kunna genomföras direkt utan föregående för- farande för ändring av detaljplan. För sådana åtgärder kan den totala tiden till byggstart komma att kunna kortas med . Detta kom- mer att gynna alla byggherrar som vill utveckla sådana byggnader. För enskilda som är byggherrar blir konsekvenserna i stora delar de- samma som för företag. För grannar och andra berörda som påverkas av byggåtgärder innebär våra förslag att det blir tydligare vilken lovplikt som gäller, t.ex. nära gräns. Det blir också tydligare i vilka situationer en grannes medgivande kan ersätta krav på lov.