sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — I statligt ägda skogar under Miljø- og ansvars- område ska särskild tonvikt läggas på att främja utvecklings- och ex- perimentaktiviteter.67 Enligt skogsprogrammet ska skogsvårdslagen säkra att danska sko- gar brukas på ett långsiktigt hållbart sätt, och skogsprogrammet är ett redskap i det arbetet. Visionen för det danska skogsprogrammet är: Et skovareal i vækst med sunde og robuste skove, hvor der er plads til forskellighed, og hvor der er gode muligheder for at producere bæredygtigt træ og skabe arbejdspladser, tage hånd om biodiversiteten og beskytte naturperler, modvirke klimaændringer og beskytte grundvand og for at tilbyde gode oplevelser for friluftslivet. I nye og gamle skove og til gavn og glæde for både nuværende og kommende generationer. er visionen for skove. En ökande skogsareal med friska och robusta skogar, där det finns ut- rymme för mångfald, och där det finns goda möjligheter att producera hållbart virke och skapa arbetstillfällen, ta hand om biologisk mångfald 66Skovlov, lov nr 383 af 07/06/1989. 67Skovlov 2 §. 68Miljø- og (2018) nationale skovprogram. Skydd av arter i , och och skydda naturpärlor, motverka klimatförändringar och skydda grund- vattnet och att erbjuda bra upplevelser för friluftsliv. I nya och gamla skogar och till nytta och glädje för både nuvarande och framtida gene- rationer. Detta är visionen för skogar. Skogsprogrammets mål för biologisk mångfald är att minst 10 pro- cent av den totala skogsarealen har biologisk mångfald som det pri- mära syftet med driften, att det bindande inkluderar naturligt värde- fulla skogar och att skogsbruket i dessa områden sker med särskild hänsyn till den biologiska mångfalden. 7.3.5Naturvårdsdirektivens omedelbara betydelse för dansk rätt69 Vid tiden för fågeldirektivets antagande gjordes, enligt Miljøministe- riets promemoria, bedömningen att den danska lagstiftningen, rörande skyddet av utpekade fågelskyddsområden och skydd av fåglars lev- nadsplatser, redan levde upp till direktivets krav. Fågeldirektivet gav därför inte upphov till förändringar rörande det direkta områdesskyd- det. Naturfredningsloven70 var en viktig lagstiftning och lagen ändra- des varvid naturtypsskyddet utvidgades. Reglerna kompletterades av regler inom fysisk planering och de generella reglerna med landzoner har i sig direkt betydelse för att reglera mänskliga aktiviteter i det öppna landet. Planlagstiftningens krav på riktlinjer i regionplanerna (och i kommunplanerna) syftar till att indirekt säkra natur- och miljöhänsyn. I samband med utpe- kande av fågelskyddsområden blev det explicit ålagt amten (admini- strativt förvaltningsområde, ämbetsdistrikt) att fastställa riktlinjer i regionplanerna för att säkra skyddet av fågelskyddsområdena. Paral- lellt med detta ändrades flera viktiga sektorslagar för att säkerställa att dessa kunde administreras i enlighet med regionplanernas rikt- linjer och inkludera natur- och miljöhänsyn i olika avgöranden och beslut. Regler om skydd av fåglar i samband med jakt följde redan av jaktlagen. Det ansågs alltså, i princip, inte finnas något behov av änd- rad lagstiftning som en följd av fågeldirektivet. 69Innehållet i detta avsnitt bygger på (2014) a.a. 70LBK nr 530 af 10/10/1984 (Naturfredningsloven är numer upphävd). Skydd av arter i , och Inte heller antagandet av livsmiljödirektivet 1992 gav upphov till några lagändringar i förhållande till skyddet av områden och livsmiljöer. Direktivet användes dock som argument till stöd för att utvidga det allmänna livsmiljöskyddet till att också omfatta friska ängar och betes- marker i samband med antagandet av naturbeskyttelseloven71 1992. När det danska utpekandet av fågelskyddsområden (före livsmiljö- direktivets trädde i kraft ) kritiserades av för att de inte var tillräckligt bindande, beslutade att använda reglerna i planloven. Genom planloven kunde områden utses och skyddsregler fastställas med natur- och miljölagstiftningen som en utgångspunkt för åtgärder. I fråga om artskyddet gällde redan nationella bestämmelser om fredning av arter eller artgrupper, exempelvis groddjur, reptiler och orkidéer (artsfredningsbekendtgørelsen) som fördes vidare till natur- beskyttelsesloven 1992 och kompletterades i den utsträckning det natio- nella skyddet inte omfattade alla arter som skulle omfattas enligt livsmiljödirektivet. 7.3.6Kritik av den danska implementeringen har medfört lagändringar72 Ioch med praxis kom successivt fram till att det fanns vissa rättsliga brister i förhållande till artik- larna 6 (Natura 2000-områden) och 12 (det strikta artskyddet) i livs- miljödirektivet. skickade Europeiska kommissionen en formell under- rättelse om bristen på genomförande av livsmiljödirektivet. Den for- mella underrättelsen och efterföljande kompletterande formella under- rättelser 2006, 2010 och ett motiverat yttrande 2012 fokuserade på ett antal allmänna brister i genomförandet: •Ett antal aktiviteter täcktes inte av krav på konsekvensbedömning etc. i förhållande till Natura 2000-områden, i enlighet med arti- kel 6.3–4 i livsmiljödirektivet, inklusive bland annat verksamhet inom andra ministerier. •Det saknades skyldighet att vidta åtgärder för att undvika försäm- ring och störningar i Natura 2000-områden (artikel 6.2). 71LBK nr 240 af 13/03/2019. 72Innehållet i detta avsnitt bygger på (2014) a.a. Skydd av arter i , och •Det saknades en tydlig rättslig ram för genomförande av nödvän- diga bevarandeåtgärder i förhållande till Natura 2000-områden (artikel 6.1). •Det allmänna skyddet av arter och deras livsmiljöer enligt natur- vårdsdirektiven, särskilt artiklarna 3 och 5 i fågeldirektivet och artikel 12 i livsmiljödirektivet (skydd av parnings- eller rastplatser, avsiktlig störning etc.). –2010 beslutade regeringen att lägga fram flera lagförslag som syftade till att förbättra genomförandet och tillmötesgå kommissionens formella underrättelse. efter antagan- det av fågeldirektivet och efter antagandet av livsmiljödirek- tivet togs således, , faktiska lagstiftningsinitiativ för att genomföra naturvårdsdirektiven. Det innebar tämligen omfattande lagändringar. 7.3.7Natura 2000 områden i Ett viktigt inslag i genomförande av livsmiljödirektivet är utpekandet av habitatområden. Varje sådant område utses på grundval av miljømålsloven73 för att skydda vissa arter och livsmiljöer. I habitatområdena måste det säkerställas att de arter och livs- miljöer som det enskilda området är utpekat för inte påverkas nega- tivt, att bevarandestatusen för arter och livsmiljöer bibehålls eller förbättras och att inga hinder skapas för att uppnå livsmiljödirek- tivets mål om gynnsam bevarandestatus. De arter och livsmiljöer som ett habitatområde har utsetts för att skydda utgör områdets ut- pekningsgrund.74 I habitatbekendtgørelsen75 har områden bestämts för olika livsmiljötyper samt för djur- och växtarter. I habitatbekendt- gørelsens bilaga 5 finns en förteckning över naturtyper och arter som är naturligt hemmahörande i och som omfattas av livsmiljö- direktivets bilagor I och II och som är relevanta vid utpekandet av 119 af 26 januar 2017 om miljømål mv. for internationale naturbe- skyttelsesområder. 74Miljøministeriet (2020) Habitatvejledningen Vejledning til bekendtgørelse nr. 1595 af om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse af visse arter, s. 11. 75Habitatbekendtgørelse, nr 1595 af 06/12/2018. Skydd av arter i , och Naturtyper och arter som är särskilt hotade på ett europeiskt plan (prioriterade) har angetts med stjärna. I har 269 habitatområden och 124 fågelskyddsområden utpekats och ingår i Natura 2000-nätverket. Arealöverlappning mellan områdena är emellertid stor eftersom många habitat- och fågel- skyddsområden har samma eller delvis samma avgränsning. Den danska Natura 2000-arealen är till största delen akvatisk, främst marin, med mycket stora arealer i kustområdena. Dessutom ingår många sjöar och vattendrag i områdena.76 Natura 2000-områden skyddas i allmänhet av befintlig natur- och miljölagstiftning, som kompletterats med särskilt strikta riktlinjer för när tillstånd kan beviljas för sådant som påverkar Natura 2000- områden. De flesta aktiviteter som kan påverka Natura 2000-om- rådena kräver tillstånd eller planering i enlighet med befintlig natur- och miljölagstiftning. Det finns alltså ingen speciell ”Natura 2000- lag”.77 I sammanhanget kan nämnas att av landarea avrinner till kustnära Natura 2000-områden vilket innebär att Natura 2000-skyddet i stor utsträckning når utanför de faktiska Natura 2000-områdena, eftersom påverkan på Natura 2000-områdena i princip följer vattnets strömmar till kustområdena.78 Krav på Natura 2000-planering finns i miljömålslagen och skogs- lagen. Syftet är att de offentliga insatser som görs till förmån för vattenmiljön och Natura 2000-områdena ska vara vetenskapligt väl- grundade, effektiva och riktade samt äga rum i dialog med bland annat markägare och deras organisationer samt miljöorganisationer. Reg- lerna för att fastställa mål i Natura 2000-planerna framgår av Miljømini- steriets bekendtgørelse nr. 1604 af om klassificering och fastställande av mål för naturens tillstånd i internationella natur- vårdsområden.79 76Miljøministeriet (2020) a.a., s. 11. (Hämtad ). 78Miljøministeriet (2020) a.a., s. 11. (Hämtad ). Skydd av arter i , och Genomförande av åtgärder i Natura 2000-planen Det är kommunfullmäktige (kommunalbestyrelsen) som ska genom- föra de åtgärder som anges i handlingsplanen för genomförandet av Natura 2000-planen i enlighet med miljömålslagen.80 Inte alla aktiviteter som omfattas av livsmiljödirektivets breda projektkoncept kräver tillstånd enligt dansk lag. För att hantera dessa situationer finns bestämmelser som innebär en skyldighet att förhands- anmäla vissa angivna aktiviteter till myndigheterna.81 Om man avser sätta igång med bland annat någon av följande aktiviteter ska man meddela detta skriftligt till kommunalbestyrelsen tillsammans med en värdering av hur det kan påverka Natura 2000- området med hänsyn till områdets bevarandemålsättningar.82 •Plantering av julgranar och skog, fleråriga energigrödor, häckar och liknande i fågelskyddsområden. •Röjning samt ändring av trädslag och plantering i lövskog. •Förändring av tillståndet för sjöar, hedar, myrar och liknande, mader, strandängar, fuktängar och torra naturbetesmarker som inte uppfyller storlekskravet i 3 §. •Uppodling av naturliga gräsmarker i fågelskyddsområden. •Odling, plantering och sandflyktdämpning på sanddyner. •Röjning av buskar av havtorn, krypvide och en samt tallskog på sanddyner. •Rensning av enbuskar på torra naturbetesmarker. •Betydande förändring av betesintensiteten , inklusive betesavbrott eller höframställning. •Betydande förändringar i användningen av husdjursgödsel, inklu- sive förändrat gödselmedel från kommersiell gödsel till husdjurs- gödsel. •Etablering av nödvändiga anläggningar för verksamheten, inklu- sive vägar. 8019 a § naturbeskyttelsesloven. 81Miljøministeriet (2020) a.a., s. 19. 8219 b § naturbeskyttelsesloven, bilaga 2 om anmälningspliktiga aktiviteter. Skydd av arter i , och •Etablering av företag som inte är föremål för godkännande i om- råden som kan orsaka betydande störningar (exempelvis buller). Motsvarande reglering finns i skogslagstiftningen. På arealer som omfattas av Natura 2000-skogsplaner ska man innan man vidtar ett antal uppräknade aktiviteter83 lämna ett skriftligt meddelande om detta till miljø- og fødevareministeret i syfte att bedöma påverkan på platsen med hänsyn till områdets bevarandemål.84 Efter att ha mot- tagit en sådan anmälan ska myndigheten bedöma om aktiviteten kan påverka ett Natura 2000-område väsentligt och om det behöver genom- föras en miljökonsekvensutredning samt huruvida det kommer att vara nödvändigt att ingå avtal eller besluta om särskilda skyddsåt- gärder för att förhindra skada på de värden som ligger till grund för utpekandet av Natura 2000-området.85 Om kommunalbestyrelsen inte fattar något beslut om huruvida aktiviteten måste bedömas mer ingående senast efter att den tog emot meddelandet får aktiviteten starta. Om aktiviteten inte satts igång efter meddelandet krävs ett nytt meddelande. Något meddelande behövs inte för skogbevuxna fredskovspliktiga områden. Om aktiviteten omfattas av vissa uppräknade förbud enligt skogslagen, eller om det handlar om tillståndspliktig verksamhet en- ligt annan lagstiftning, gäller heller inget krav på meddelande, förutsatt att konsekvenserna ska bedömas enligt naturbeskyttelsesloven innan verksamheten får påbörjas eller åtgärden vidtas.86 Kommunalbestyrelsen kan ingå avtal med ägaren eller användaren av en fastighet om verksamheten eller andra åtgärder för att förverk- liga Natura 2000-planen. Avtalet får även omfatta andra områden vars användning kan bidra till uppfyllandet av Natura 2000-planen. Avtal kan ändras om parterna är överens och ändringen inte strider mot Natura 2000-planens bevarandemål. Om ett avtal inte kan ingås på rimliga villkor har Kommunalbestyrelsen en skyldighet att fatta be- slut för att undvika försämring och störningar. Det innebär att Kom- munalbestyrelsen ska ålägga fastighetsägaren att göra eller inte göra 83Bilaga 1 till skovloven LBK nr 122 af 26/01/2017. 8417 § skovloven LBK nr 122 af 26/01/2017. 85BEK nr 1105 af 12/08/2016 Bekendtgørelse om anmeldelsesordningen efter naturbeskyttel- seslovens § 19 b og skovlovens § 17. 8619 b § naturbeskyttelsesloven. Skydd av arter i , och det som är nödvändigt för att förverkliga Natura 2000-planen. Det- samma gäller om ett redan ingånget avtal inte följs.87 Om ett ingripande innebär en förlust kan ersättning utgå. Frågan om eventuell ersättning ska avgöras i samband med avtal eller beslut om åtgärder.88 7.3.8Skydd av arter som skyddas av livsmiljödirektivet Enligt är flera av livsmiljödirektivets bilaga IV-arter förhållandevis sällsynta men det finns ett antal mer vanliga bilaga IV- arter i som inte är hotade, till exempel större vattensala- . Arterna lever ofta i områden som redan är skyddade, till exem- pel genom fredning, viltreservat och naturbeskyttelselovens89 gene- rella skydd av naturtyper i 3 §. Av bestämmelsen följer bland annat att det inte får företas någon ändring av tillståndet i naturliga sjöar eller rinnande vatten som har utpekats som skyddade, inte heller av tillståndet på hedar, mossar, strandängar, mader eller fuktängar och naturbetesmarker, när sådana naturtyper är av viss storlek. Om natur- typerna förkommer tillsammans eller tillsammans med sjöar ska den sammanhängande arealen räknas.90 Bestämmelser som mer uttryckligen skyddar djur och växter finns i naturbeskyttelselovens kapitel 5 (samt lagens bilaga 3, 4 och 5), i jagt- og vildtforvaltningsloven91 och i artsfredningsbekendtgørelsen92 och Fredning av livsmiljödirektivets arter Av artsfredningsbekendtgørelsens 10 § framgår att vad gäller vilda djur som är naturligt förekommande i den danska naturen och som om- fattas av bilaga IV i livsmiljödirektivet, så gäller förbud mot: 8719 c–e § naturbeskyttelsesloven. 89LBK nr 240 af 13/03/2019. 903 § naturbeskyttelseloven. 91LBK nr 265 af 21/03/2019. 92BEK nr 1466 af 06/12/2018 Bekendtgørelsen om fredning af visse dyre- og plantearter og pleje af tilskadekommet vildt. 93BEK nr 1595 af 06/12/2018. Skydd av arter i , och •alla former av avsiktligt infångande eller dödande, samt •avsiktligt förstörande eller insamling av ägg i naturen. När det gäller vilda växter som omfattas av livsmiljödirektivets bilaga IV är det förbjudet att avsiktligt plocka, samla in, skära av, gräva upp eller riva upp med rötter eller förstöra. Av artsfredningsbekendtgørelsens 11 § framgår att det är förbjudet att förvara, transportera, handla med, byta, utbjuda till försäljning eller byte, överföra, konservera eller ställa ut djur och växter som har sam- lats i naturen och som omfattas av bilaga IV till livsmiljödirektivet, bilaga 7 till bekendtgørelsen eller . I 12 § artsfredningsbekendtgørelsen finns bestämmelser om dispens som i huvudsak överensstämmer med den danska språkversionen av artikel 16 livsmiljödirektivet. Skydd av arter som skyddas i livsmiljödirektivet i samband med beslut Av 10 § habitatbekendtgørelsen framgår att i ett ganska stort antal uppräknade typer av beslut enligt naturbeskyttelsesloven och lov om skov får inte tillstånd, godkännande, dispens, etc. beviljas om det an- sökan avser kan •skada eller förstöra avels- eller viloplatser inom det naturliga ut- budet av de arter som anges i bilaga IV a till livsmiljödirektivet, eller •förstöra de växtarter som anges i bilaga IV b till livsmiljödirek- tivet i alla levnadsstadier. Att man har bedömt detta ska framgå av besluten.94 Enligt 11 § habi- tatbekendtgørelsen får myndigheten avvika från bestämmelsen i 10 § om det inte finns något tillfredsställande alternativ och om undan- taget inte hindrar att bevarandestatusen för beståndet i fråga kan 9410 § habitatbekendtgørelsen. Skydd av arter i , och upprätthållas i naturliga utbredningsområde. Undantag kan endast ske i de situationer där syftet med ansökan är att skydda vilda djur och växter och bevara livsmiljöerna, förhindra allvarliga skador, särskilt på grödor, besättningar, skogar, fiske, vatten och andra typer av egendom, säkerställa folkhälso- och säkerhetshänsyn eller andra tvingande väsentliga samhällsintressen, inklusive intressen av social och ekonomisk karaktär, och överväganden av betydande positiva effekter på miljön, eller främja forskning och undervisning, återstäl- lande av en population, frisättning av dessa arter och avel för detta ändamål, inklusive artificiell förökning av växter. Beslut om undantag ska fattas av den myndighet som har fått be- hörighet att fatta beslut i enlighet med de allmänna reglerna i lagstif- tningen för det aktuella området men innan beslut om undantag fattas måste yttrande inhämtas från ministern för miljö och livsmedel (miljø- og fødevareministeren). Ett beslut om undantag ska sedan anmälas till miljø- og fødevareministeren så att Europeiska kommissionen kan in- formeras.95 Förbud att avsiktligt störa djur som skyddas av livsmiljödirektivet och förbud att förstöra dessas viloplatser och avelsplatser Utöver 10 och 11 §§ habitatbekendtgørelsen som genomför artsskydds- bestämmelser i samband med förvaltningsbeslut, gäller ett allmänt förbud enligt 29 a § naturbeskyttelsesloven mot att skada eller för- störa avels- eller viloplatser för bilaga IV-arter. Förbudet i naturbe- skyttelsesloven är, enligt , viktigt när en aktivitet inte kräver myndighetsaktivitet, om det inte finns något krav på tillstånd eller dispens från en myndighet.96 Enligt 29 a § naturbeskyttelsesloven får de djurarter som nämns i naturbeskyttelselovens bilaga 3 inte avsiktligt störas med skadlig in- verkan på arten eller populationen. I bilagan tas de arter upp som förekommer i och är upptagna i bilaga IV till livsmiljödirek- tivet. Förbudet gäller i förhållande till alla livsstadier för de djurarter som omfattas. Avels- eller viloplatser för de arter som anges i bilaga 3 till lagen får inte skadas eller förstöras.97 Förbudet skyddar till exempel de plat- 9511 § habitatbekendtgørelsen. 96Miljøministeriet (2020) a.a., s. 19. 975 kap. 29 a § naturbeskyttelseloven. Skydd av arter i , och ser där djuren föder upp sina ungar eller stannar för att övervintra. Dessa kan till exempel vara ihåliga träd där fladdermöss bor eller vatten- hål där amfibier lägger ägg och får sina yngel. När regeln tillämpas ska en bedömning inkluderas av huruvida den ekologiska funktiona- liteten har påverkats.98 Härefter följer, i naturbeskyttelsesloven, bemyndiganden för Minis- tern för miljö och livsmedel (Miljø- og fødevareministeren) som bland annat får göra följande: •Upprätta förvaltningsplaner och genomföra andra åtgärder, in- klusive att ge bidrag, i syfte att bevara de arter som anges i lagens bilaga 3 eller bestånd av sådana arter.99 •Vidta nödvändiga bevarandeåtgärder (genom övervakning eller undersökningar) för att säkerställa att det inte har någon betydande negativ inverkan på bevarandestatusen för de arter som anges i lagens bilaga 3 om exemplar fångas eller dödas av misstag.100 Också i jagt- og vildtforvaltningsloven förskrivs att avels- eller vilo- platser för däggdjur som anges i den lagens bilaga 1 inte får förstöras eller skadas.101 Det gäller samtliga arter av däggdjur som omfattas av livsmiljödirektivets bilaga IV, vilket innebär alla arter av fladdermöss samt hasselmus, buskmus, utter och tumlare. Dessa däggdjur får heller inte avsiktligt störas med skadlig effekt på arten eller populationen. Förbudet gäller i förhållande till alla djurens levnadsstadier.102 7.3.9Fredning av fåglar och boträd I jagt- og vildtforvaltningsloven förskrivs att fåglars bon inte får för- störas avsiktligt, skadas eller tas bort. Inte heller får ägg förstöras eller skadas. Av artsfredningsbekendtgørelsen framgår att det är förbjudet att avsiktligt döda eller fånga fåglar av arter som i vilt tillstånd förekom- mer i , oavsett vilken metod som används, liksom att ha levande Bilag IV-arter – beskyttede arter efter EU’s naturbeskyttelsesdirektiver. naturbeskyttelsesdirektiver/bilag-iv-arter/ (Hämtad ). 995 kap. 29 b § naturbeskyttelseloven. 1005 kap. 30 § stk 2–4 naturbeskyttelseloven. 1016 a § jagt- og vildtforvaltningsloven. 1027 § jagt- og vildtforvaltningsloven. Skydd av arter i , och fåglar i sin besittning. Förbudet gäller inte för fågelarter som det är tillåtet att jaga eller fånga i enlighet med jaktlagstiftningen.103 När det gäller de träd som fåglar bygger bon och ruvar i finns bestämmelser om under vilka tider dessa träd inte får fällas.104 •Kolonihäckande fåglars boträd får inte fällas •Rovfåglars (med undantag för örnar och röda glador, se nedan) och ugglors boträd får inte fällas – •Örnars, svarta storkars, och röda gladors boträd får inte fällas. •Ihåliga träd och träd med hackspetthål får inte fällas under perio- –. Man får heller inte förstöra backsvalebon –31 augusti.105 Det finns möjligheter till undantag. Danska miljöskyddsverket kan tillåta fångst av fasaner106 och, om det inte finns något tillfredsstäl- lande alternativ, göra undantag från förbudet att fånga eller döda bland annat för att avvärja för människor eller människors hälsa, av hänsyn till flygsäkerhet, för att förhindra omfattande skador på grö- dor, boskap, skogar, fiskodling eller fiske- och vattenområden eller för att främja forskning och undervisning. Vid dispens måste miljö- skyddsmyndigheten bland annat ange de arter som omfattas av undan- tagen, tillåtna sätt att fånga eller döda, anordningar eller metoder, vill- koren och omständigheterna med avseende på tid och plats under vilka sådana undantag kan beviljas och den kontroll som ska utföras.107 1034 § artsfredningsbekendtgørelsen. 1046 § artsfredningsbekendtgørelsen. 1056 § artsfredningsbekendtgørelsen. 1068 § artsfredningsbekendtgørelsen. 1079 § artsfredningsbekendtgørelsen. Skydd av arter i , och Skyldigheterna i fågeldirektivet förutsätts, enligt , bli hanterade av myndigheterna i samband med förvaltningen av all- män natur, planering och miljölagstiftning, som enligt bestämmel- sernas syfte måste ta hand om den vilda och faunan. När det föreligger en skyldighet att göra en miljöbedömning, ska en bedöm- ning av eventuell påverkan på fåglar inarbetas i miljöbedömningen. I andra fall kan en bedömning av möjlig påverkan på fåglar inkluderas i resonemanget till stöd för beslutet. Av bedömningen ska det fram- gå om det blir någon påverkan på fågelbestånden i och utanför Natura 2000-områden. Det gäller även påverkan på livsområden.