sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — Även den som säljer en elut- rustning på distans direkt till en användare i där säljaren inte är etablerad, räknas som producent (9 § förordningen om producent- ansvar för elutrustning). Uppgifter om satt på marknaden ska då rap- porteras, så en viss andel av de köp som i E-barometern räknas som köp från utlandet ingår sannolikt redan i producentansvaret. Vi omger oss av fler och fler elektroniska produkter och det är flera faktorer som ligger bakom denna ökning. Till att börja med så har det skett en snabb teknisk utveckling som framför allt medför att informations-och kommunikationsprodukter byts ut innan de är ut- tjänta. Elektronikprodukter har till följd av fallande priser på kompo- nenter, effektivare produktion och ökad outsourcing till lågkost- nadsländer blivit billigare, vilket bidrar till ökad konsumtion. Sam- tidigt har köpkraften hos konsumenterna i ökat vilket inne- bär ytterligare möjligheter att konsumera. Ytterligare en förklaring till ökad konsumtion är att livslängden på många elektroniska pro- dukter faktiskt har minskat. Ännu en förklaring till ökad konsum- tion av elektronik är att produkterna har blivit fler och bättre. För- utom att många produkter underlättar tillvaron och tillfredsställer olika behov som många människor har så har en användning av flera av dessa produkter i viss utsträckning blivit en förutsättning i arbets- livet, skolan och . Mobiltelefoner är i stort sett en förut- sättning för interaktion mellan människor och datorer eller surfplattor används i undervisning och för att göra läxor. Det är även så att det i många hushåll finns flera produkter med samma funktio- nalitet. Varje medlem i familjen kan ha en egen bärbar dator, surfplatta och/eller mobiltelefon. Ytterligare en faktor som påverkar konsum- tionen av framför allt mobiltelefoner är att de av många ses som statussymboler och är en viktig del av många konsumenters identi- tet. (, m.fl., 2016 och , m.fl., 2013). Hur vi konsumerar elektronik har förändrats i ganska stor ut- sträckning . är det ofta både enklare och billigare att köpa en produkt från andra sidan jorden än att besöka elektronikaffären nere i centrum. Hemelektronik är den bransch av alla större branscher inom detaljhandeln som har högst andel e-handel. Likadana varor i många butiker och tillgång till tester, recensioner, information och prisjämförelser på nätet har gjort att konsumenterna snabbt ställde om och i större utsträckning började köpa elektronik på nätet. En tredjedel av branschens försäljning i utgjordes av e-handel . Under det året omsatte hemelektronik- handeln i , där e-handeln stod för 15 mil- jarder. (, 2019) Dessa siffror gäller alla hemelektronik, sannolikt är andelen e-handel ännu större om man bara ser till småelektronik eftersom produkterna är relativt små och lätta och därmed lättare att frakta långa sträckor. Denna konkurrens har medfört att vinstmargi- naler krymper, eller försvinner helt i vissa sammanhang, Detta till- sammans med en överetablering av större aktörer har medfört att lönsamheten har varit låg i elektronikbranschen (, 2020). motsvarar i stor utsträckning priset på elektroniken kostnaden för att tillverka den. (, 2019) Enligt HUI:s rapport är mobiltelefoner en produktkategori med särskilt små vinstmarginaler, ofta även negativa. och komplementprodukter är det som ger en vinst och kan täcka förlusterna för själva mobiltelefonen. Enligt HUI:s rapport utgör av den globala marknaden för hemelektronik. Det innebär att är en väldigt liten aktör på en global inköpsmarknad. Möjligheten att för- handla om inköpspriser eller påverka tillverkarna på andra sätt är där- för i stort sett obefintliga. Det finns ingen officiell statistik över handeln med begagnade pro- dukter, och det har inte varit möjligt att hitta några sammanställda uppgifter kring detta under arbetet med utredningen. Enligt uppgifter från Avfall (2021) så är det cirka 25 av landets 580 återvinningscentraler som har ett aktivt samarbete med olika ideella organisationer för återanvändning. Ungefär hälften av alla återvinningscentraler har enklare mottagning för återanvänd- ning, det är dock inte säkert att det alltid gäller för elektronik. Det finns inga uppgifter om hur mycket småelektronik som totalt sett återanvänds från återvinningscentralerna. Enligt den kartläggning som har gjorts av (2020) tog Myrorna totalt emot begagnad elektronik för försäljning. såldes elektronik i Myrornas butiker. tog emot nästan elektronik för återanvändning från återvinningscen- tralerna i . Under såldes 104 665 elek- tronikprodukter i butiker. Uppgifterna från Myrorna och inkluderar all elektronik, inte bara småelektronik. Även om det kan misstänkas att det mesta är mindre elektronik. Uppgifter från Blocket om att det läggs ut knappt 1 000 surf- plattor och 5 000–7 000 mobiltelefoner för försäljning visar på att det finns en betydande återanvändning för viss småelek- tronik. Det framgår inte hur många av dessa som säljs, men det visar i alla fall på utbudet. När det gäller återanvändningen av produkter som mobiltelefoner, bärbara datorer och surfplattor vet vi att det finns en betydande kommersiellt driven återanvändning. Men inte heller här har det varit möjligt att göra en uppskattning av volymen. Vi har under arbetet med utredningen inte kunna identifiera att det sker någon betydande import eller export av begagnade produkter, förutom för, framför allt mobiltelefoner. I stort sett alla mobilopera- törer erbjuder olika lösningar där du kan få ersättning för en begagnad telefon. Det finns även många företag som enbart sysslar med att köpa in begagnade mobiltelefoner. En majoritet av de fun- gerande telefoner som samlas in genom dessa vägar exporteras för återanvändning i andra länder, inom eller utanför EU. 4.3.2Marknaden för begagnad elutrustning För den som vill sälja och köpa begagnad elektronik så finns det flera olika alternativ. En klar majoritet av försäljningen av begagnad elektronik sker mellan privatpersoner via till exempel Blocket, eller olika köp- och säljgrupper på Facebook. För framför allt mobil- telefoner, surfplattor och bärbara datorer finns det även möjligheter att köpa begagnade produkter kommersiellt. Dels från företag vars affärsidé är att sälja begagnade produkter, dels från företag som även säljer nya produkter. Denna återanvändning sker på en internationell marknad. har regelbundet genomfört jämför- bara attitydundersökningar om batterier och elektronik där den se- naste genomfördes . I den senaste undersökningen (, 2020) så anger av respondenterna att de köpt begagnad elektronik någon enstaka gång. Lika många anger att de aldrig köper begagnade produkter. Den siffran har tidi- gare år legat på så en tydlig minskning har skett. För alternativet har det gått från och för alternativet från . Där kan med andra ord en något ökad efterfrågan på begagnad elektronik ses. Av de som köper begagnad elektronik så är Blocket det absolut vanligast stället att köpa på, angav detta alternativ 2020, vilket har ökat från 2017. Det är som anger att de köper sin begagnade elektronik från etablerade secondhand- butiker eller företag. De tre främsta anledningarna som de tillfrågade anger som svar på varför de inte köper begagnad elektronik är att man är orolig för hur bra produkten fungerar, man vill ha garanti och att man är osäker på om produkten är säker utifrån ett elsäkerhets- perspektiv. Tillsammans täcker dessa tre alternativ upp av de svarande. anger att de inte vill ha en begagnad produkt. Denna bild bekräftas till viss del av den undersökning som gjor- des i projektet – elektronik ska återanvändas av Resource (2018). Där anger 40–av de svarande att den främsta an- ledningen till att inte köpa begagnad elektronik är just oro kring prestanda. Enligt studien så är otrygghet det främsta hinder som Blocket har identifierat när det gäller privatförsäljning av dyrare elektronikprodukter. Det handlar om oro för att inte få betalt för den produkt man sålt eller å andra sidan att inte få den produkt man har betalt för. Det handlar också om oro för att den produkt man köpt, vid leverans inte visar sig motsvara den beskrivning som gavs. De företag som säljer återanvända elektroniska produkter och intervjuades i Resource (2018) uppgav att de framför allt tar in elek- tronik från företag. Det ger större kvantiteter och produkterna hål- ler en högre kvalitet. Det krävs mer tid för att gå igenom produkter från privatpersoner vilket medför en lägre lönsamhet. Denna bild stämmer med den som de återanvändningsaktörer som utredningen har varit i kontakt med ger. Vi omger oss av allt fler elektroniska och elektriska produkter, det sker en ackumulering av elutrustning både hos verksamheter och i hushåll. I ProSUM som pågick –2017 gjor- des beräkningar av mängden elektronikprodukter som finns hos hushåll, företag och organisationer i olika EU-länder. Beräkningarna gäller total upplagring, det vill säga det inkluderar både produkter som är i användning och produkter som lagras eller magasineras av olika anledningar. Upplagringen beräknades bland annat utifrån im- port av elektronikprodukter , demografiska data om befolkning och antalet hushåll, produktions- och handels- statistik, inkomststatistik, produkterslivslängd och olika typer av kon- sumentundersökningar. (, 2020) I figur 4.3 nedan illustreras mängden småelektronik som modellerats som upplagrad i inom projektet . Modelleringen utgår från de produkter som ingår i kategorierna liten elutrustning och liten it-och telekommu- nikationsutrustning enligt de nya kategorierna i WEEE-direktivet. Data för åren 2016–2020 är uppskattningar baserade . Figur 4.3 Modellerade mängder upplagrad småelektronik i –2020 (ton) Total upplagring – både produkter i användning och förvarade Källa: ProSum (Huisman m.fl., 2017). Enligt modelleringen i ProSum (Huisman, m.fl., 2017) fanns det ungefär småelektronik i de svenska hushållen, företagen och organisationerna. Den totala mängde upplagrad elek- tronik i uppskattades vara . Små- elektroniken utgör därmed ungefär en tredjedel av den upplagrade mängden elektronik räknat i vikt. Räknat i antal är mängden upplag- rad småelektronik i de ovan två angivna kategorierna nästan 111 mil- joner produkter . Antalet upplagrade produkter i dessa två kate- gorier utgör av all upplagrad elektronik i enligt modelleringarna i ProSUM (Huisman, m.fl., 2017). Modelle- ringarna inom ProSum visar på att det sker en ökad upplagring av elektronik, där småelektroniken utgör en betydande del. Enligt figu- ren ovan ökade upplagringen av småelektronik i kategorierna liten el- utrustning och liten it-och telekommunikationsutrustning med mellan åren 2018–2019. I Avfall (2008) gjordes en attitydundersökning där 1 000 personer i åldern 16–tillfrågades hur de hanterar små elektriska och elektroniska produkter. Det visade sig att det fanns en betyd- ande upplagring av kasserade produkter i hushållen. I figur 4.4 nedan redovisas hur stora andel av intervjupersonerna som angav att de hade olika typer av icke-fungerande produkter hemma. Figur 4.4 Andel respondenter som anger att de har olika kasserade produkter upplagrat i hushållet Källa: Avfall (2008). Undersökningen visade att upplagring sker i alla typer av hushåll, men är något mer förekommande hos barnfamiljer och hushåll som själva anger att de är miljöengagerade. Även om undersökningen visade på en betydande lagring så resonerar författarna om att upplagringen sannolikt är ännu större. Detta eftersom det kan vara svårt för den till- frågade att vid intervjutillfället komma ihåg alla produkter som finns undanstoppande hemma. Att det bara är en person som svarar för hela hushållet kan även det innebära en underskattning eftersom den som svarar kanske inte har full koll på vad de andra familjemedlemmarna har lagt undan. gjorde en undersökning 2008 bland 4 000 konsumenter i åld- rarna 18–som visar att de tillfrågade i genomsnitt hade 2,35 mo- biltelefoner hemma som inte används. Uppräknat på befolk- ning inom samma åldersspann vid tillfället (6,8 miljoner) så uppskat- tades det ligga 15 miljoner mobiltelefoner i hushållen som inte använ- des. (, 2008) Även Halebop gjorde 2020 en undersökning om upplagringen av mobiltelefoner. Resultaten visade att det finns ungefär 2 miljoner fungerande telefoner som bedöms vara och som inte används (Halebop, 2020). I den undersökning som gjordes av Novus på uppdrag av utred- ningen uppskattades den totala upplagringen av ett antal produkter baserat på de svar som erhållits i undersökningen (bilaga 2). Upplag- ring här räknas endast som produkter som inte längre avses att an- vändas. Det inkluderar alltså inte produkter som är i användning. Itabell 4.2 redovisas de uppskattade mängderna upplagrade produk- ter, uppdelat på fungerande och ej fungerande. Tabell 4.2 Upplagring av småelektronik som inte längre används i svenska hushåll 2020 (vägt på hushållsstorlek) Fungerande som ej används SOU 2021:26Flöden av småelektronik (vägt på hushållsstorlek) Källa: Novus (Bilaga 2). Enligt beräkningarna uppskattas det finnas 20–25 miljoner mobil- telefoner som inte används i de svenska hushållen. Lite mer än hälf- ten av dessa anges vara ej fungerande. När det kommer till övriga produkter är det i större utsträckning fungerande produkter som lag- ras. Räknat i antal är upplagringen av leksaker och hushållsapparater i samma storleksordning (ca 8 miljoner), likadant med bärbara datorer och handverktyg (ca 6 miljoner). Resultaten från Novus visar på att det finns en stor mängd småelektronik, både fungerande och icke- fungerande, som inte längre används men som av olika anledningar lagras i hushållens byrålådor, garderober och källare eller liknande. Det kan misstänkas att uppskattningarna ovan är i underkant efter- som det inte är säkert att respondenten kommer ihåg, eller har känne- dom, om all småelektronik som finns undanlagd i hushållet. Det är inte bara i hushållen det lagras elektronik som inte längre används. När anställda inom uppmanades att samla ihop IT-utrustning som inte längre användes hittades unge- fär 7 500 datorer, mobiltelefoner och annan IT-utrustning i kontor och olika förvaringsutrymmen som kunde återanvändas eller åter- vinnas enligt en rapport från TCO (2020). När Novus på uppdrag av utredningen (bilaga 3) frågade verk- samheter inom privat och offentlig sektor hur de hanterar uttjänta datorer och mobiltelefoner svarade en tredjedel av verksamheterna inom privat sektor att fungerande datorer som inte längre används läggs undan i förråd eller liknande. Motsvarande siffra för trasiga datorer var . När det gäller offentlig sektor så svarade att fungerande datorer som ej används läggs undan och av de tillfrågade angav det som svar när det gällde trasiga datorer inom offentlig sektor. När det gäller mobiltelefoner så angav av de svarande inom privat sektor att fungerande telefoner som inte längre används läggs undan. för offentlig sektor var . När det gällde trasiga telefoner var det av de svarande inom privat sektor som angav att de läggs undan och av de svarande inom offentlig sektor. På frågan hur många undanlagda datorer och mobiltelefoner det finns som inte avses användas svarar dock inom privat sektor att de inte har några och lite anger att det finns mellan 1–10. De svaren tyder på att det inte verkar finnas stora mängder upplagrade datorer och mobiltelefoner som inte avses användas inom privat sektor. Som framgår av figur 4.5 så verkade det finnas större mängder upplagrade inom offentlig sektor. Figur 4.5 Hur många undanlagda datorer och mobiltelefoner som uppges finnas inom offentlig sektor Vet inte hur många vi har Vet inte hur många vi har Vet inte om vi har några Vet inte om vi har några Källa: Novus (bilaga 3). 4.4.2Beteenden kring upplagring av småelektronik Att lägga undan småelektronik som inte längre avses användas i en byrålåda eller liknande är ett vanligt beteende enlig Novus under- sökning (bilaga 2). I figur 4.6 nedan redovisas hur stor andel av respondenterna i undersökning som valde alternativet lägga undan i byrålåda, garderob, källare, förråd eller liknande när de fick frågan vad de gör med olika produkter som de inte avser använda , uppdelat på fungerande och ej fungerande. Figur 4.6 Andel som svarat att de väljer att lägga undan produkter som inte längre avses användas i byrålåda, garderob, källare eller liknande Dator- och mobiltillbehör (laddare,… Källa: Baserat på Novus undersökning, bilaga 2. Även denna figur tyder på att det lagras en hel del småelektronik som inte används i hushållen. Hur länge dessa produkter ligger undan- stoppade innan man till slut gör någonting med dem vet vi inte. Det kan säkert vara så att en del personer lägger undan och samlar ihop elavfall innan man åker till återvinningscentralen eller på annat sätt lämnar det till insamling. Enligt (2020) är det van- ligast att man lämnar elavfall 1–(). Om respon- denterna inkluderat sådant som läggs undan i väntan på transport till återvinningscentralen borde dock andelen som svarat att de lägger undan leksaker, verktyg, mindre hushållsapparater och dator-och mobiltillbehör varit större. Den vanligaste anledningen som anges till varför man har undan- lagda ej fungerande produkter är att de läggs undan och sen glöms bort. Det anger var tredje respondent som har icke fungerande mobil- telefoner undanlagda. När det gäller hushållsapparater, verktyg och leksaker anger de svarande denna anledning. När det gäller mobiltelefoner kommer anledningar som har med personligt inne- håll på telefonen att göra på andra och tredje plats. Var fjärde anger även att det är ett aktivt val att spara dem. När det gäller övriga produkter så anger att de ligger hemma för att man har plats att förvara dem respektive att man vill spara dem. När det gäller fungerande mobiltelefoner som har lagts undan i hushållen anger att anledning är att man vill ha tele- fonen i reserv. Var tredje anger att det är för att man inte vill riskera att personlig information ska komma i orätta händer och en femtedel anger även här att de läggs undan och glöms bort respektive att man vill spara dem. De vanligaste anledningarna till att fungerande hus- hållsapparater, verktyg och leksaker läggs undan anges vara att de här bra att ha som reserv (), läggs undan och glöms bort () eller att man har plats för att förvara/orkar inte rensa ut (). Den vanligaste anledningen till att mobiltelefoner sparades hemma i Telias undersökning var att den var bra att ha som reserv (). Så många som angav att det inte finns någon särskild anled- ning till att de sparades hemma och orkade bara inte slänga dem. Av de tillfrågade så var det som angav att de sparade telefonerna av nostalgiska skäl och som sparade för att ge till barnen att leka med. Den främsta anledningen till att mobiltelefoner och datorer läggs undan hos verksamheter var enligt Novus undersökning (bilaga 3) även där att de är bra att ha som reserv/ta delar ifrån. Den anled- ningen angav inom privat sektor och inom offentlig sektor11. Inom privat sektor följdes detta alternativ av att det är för att säkerställa att information som lagrats på enheterna inte ska spridas () samt att det är det enklaste alternativet (att lägga undan dem) (). Inom offentlig sektor var det näst vanligaste anledningen att det är det enklaste alternativet () och att det inte lönar sig att sälja begagnad utrustning vidare (). 11Det ska markeras att antalet respondenter inom offentlig sektor är mycket låg för denna fråga (endast 15 stycken) eftersom det baseras på att man har angett att produkter läggs undan i förråd eller källare. Det gör att varje svar får stor tyngd i sammanställningen. Den som har avfall som innehåller eller utgörs av elektriska eller elektroniska produkter ska sortera ut det och hantera det skilt från annat avfall (3 kap. § 5 Avfallsförordningen (2020:614)). Därefter ska konsumentelavfall lämnas till godkända insamlingssystem kom- munen eller till butiker som enligt 57 och 58 §§ producentansvars- förordningen har en skyldighet att ta emot konsumentelavfall. Det finns två godkända insamlingssystem för konsumentel- utrustning; El-kretsen och Recipo. El-kretsen är ett icke-vinstdri- vande företag som ägs av 19 branschföreningar och har funnits . El-kretsens insamlingssystem är uppdelat på hushåll och verk- samheter. Insamlingen från hushåll kallas för Elretur och organiseras i samarbete med samtliga kommuner. Insamlingen av konsument- elutrustning från verksamheter organiseras via samarbeten med kom- munerna och kontrakterade transportörer. El-kretsen är det klart största av de två godkända insamlingssystemen och samlar in av konsumentelavfallet. Recipo ägs av en ekonomisk förening som grundades på ini- tiativ av dess medlemmar. Det är ett insamlingssystem som har verk- samhet i , och . Recipo driver en egen plast- återvinningsanläggning i . Recipo samlar in elavfall från hushåll genom insamling i butik. Recipo erbjuder även företag hjälp med både konsumentelutrustning och proffsutrustning. Kommunerna är de som samlar in det mesta av konsument- elavfallet, genom framför allt återvinningscentraler, fastighetsnära insamling, mobil insamling samt andra typer av insamlingslösningar som till exempel obemannade miljöstationer eller insamlingsskåp i livsmedelsbutiker. Allt det elavfall som samlas in av kommunerna lämnas över till El-kretsen eller rapporteras in till El-kretsen. Precis som när det gäller statistiken för satt på marknaden inom pro- ducentansvaret är det i statistiken för insamling av elavfall inte möj- ligt att skilja småelektronik från större elektronik eftersom dessa inte särskiljs i de flesta av de kategorier som rapporteringen har gjorts utifrån. I figuren nedan redovisas den totala insamlingen av elavfall –2018 för de kategorier där småelektronik ingår. Figur 4.7 Mängd konsumentelutrustning som samlats in 2010–2018 för de kategorier i producentansvaret som innehåller småelektronik (ton) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Källa: SCB Statistikdatabasen. Det är tydligt att insamlingsnivåerna varierar över åren och att legat betydligt lägre än –2013. De höga insamlingsnivåerna –2013 kan enligt El-kretsen för- av att det var som många gjorde sig av med tunga gamla tjock-tv-apparater12. För att kunna säga någonting mer specifikt om mängden insam- lad småelektronik krävs mer detaljerade data. Recipo har inte mer detaljerad information än det som rapporteras in till Naturvårds- verket. El-kretsen däremot har mer detaljerade data över det avfall som samlas in via Elretursystemet. Av det avfall som El-kretsen samlar in genom återvinningscentralerna och systemet för Elretur, skickas av avfallet till El-kretsens analysanläggning i . När det gäller kategorin diverseelektronik där småelektroniken ingår sam- las av El-kretsens rapporterade insamlingsmängder in genom Elretursystemet. Övriga utgörs av konsumentel- 12Försäljningen av platta tv-apparater toppades med nästan 1 miljon sålda produkter. avfall från verksamheter, insamling i butiker eller fastighetsnära insamling. I analysanläggningen omvandlas dessa till sta- tistik över insamling räknat i antal produkter i detaljerade kategorier, ålder på olika produkter som samlas in med mera. I figuren nedan redovisas El-kretsens data över insamlingen av småelektronik inom Elretursystemet 2006–2019. Figur 4.8 Insamling av småelektronik inom Elretursystemet 2006–2019 (ton) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Källa: El-kretsen. Insamlingen för de kategorier som innehåller småelektronik i figur 4.7 var 2018. Utifrån figuren 4.8 ovan är det tydligt att en stor del av den insamlingen faktiskt utgörs av småelektronik eftersom insamlingen av småelektronik genom Elretur var . Räknar man även med den insamling som sker inom El- kretsens system med utanför Elretur enligt ovan var insamlingen av småelektronik 2018. Utifrån figur 4.8 är det även tydligt att insamlingen av småelektronik genom Elretur har ökat .