sou · H9B335 · 2022-01-01 00:00:00 — Det fanns heller ingen möjlighet för rätten att särskilt beakta, att det kunde antas att den hörde utsätts för påtryckningar (punkten 3) eller att det av säkerhetsmässiga skäl var nödvändigt med sådan närvaro (punkten 4). När det gäller vad som i punkten 3 avses med rädsla anges i för- arbetena att rädslan inte bör framstå som alltför abstrakt eller obe- fogad. Som exempel nämns att rädslan kan avse hot eller trakasserier i eller utanför rättssalen från parter eller åhörare. Påtryckningar kan avse öppna hot och trakasserier, men även mer subtila åtgärder som t.ex. obehagliga gester, intensivt stirrande, kommentarer som visar att man vet var någon bor eller går i skolan, lyckönskningar inför vittnesmål eller anspelningar på repressalier. När det gäller kravet på att det ska vara nödvändigt av säkerhetsskäl kan en konkret hotbild mot målsägande, vittnen eller andra förhörspersoner innebära att det finns skäl för ett deltagande genom videokonferens eller telefon. Behovet av ett sådant deltagande måste dock vägas mot andra åtgär- der, t.ex. säkerhetskontroll eller utökad närvaro av ordningsvakter, som kan förebygga och avhjälpa säkerhetsriskerna. (Se prop. 2018/19:81 s. 30 och 88 och 89.) Som skäl för de utökade möjligheterna till deltagande genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring angavs bl.a. att trakasserier och hot mot målsäganden och vittnen blivit allt vanligare, och att domstolarna är vanliga platser för otillåten påverkan (se a. prop. s. 27 f.). Behovet av att kunna besluta om sekretess för uppgift om plats för förhör Om det finns skäl att besluta om att en förhörsperson ska inställa sig genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring på grund av att han eller hon känner rädsla eller om det finns en hotbild mot honom Stöd till och skydd av vittnen eller henne, finns det skäl att också överväga om det bör kunna hållas hemligt var han eller hon befinner sig för förhöret. Denna fråga berördes inte i anslutning till att möjligheterna att höras genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring utökades. En förfrågan om att en förhörsperson ska närvara på annat sätt än att han eller hon inställer sig i domstolens lokaler initieras, som regel, av någon av parterna eller av förhörspersonen själv. sker det genom att en sådan fråga ställs till domstolen, antingen via e-post eller genom ett telefonsamtal, som antecknas i målets s.k. dagboks- blad. Ofta framgår då också från vilken ort – ibland också från vilken specifik lokal – förhörspersonen önskar närvara. Som regel fattar domstolen också beslut i frågan genom en anteckning i dagboks- bladet. Om domstolen fattar beslut om att förhörspersonen ska närvara genom ljud- och bildöverföring antecknas oftast också varifrån det ska ske. Är det fråga om känsliga uppgifter brukar dessa emeller- tid nedtecknas i en särskilt upprättad tjänsteanteckning. När det gäller vissa förhörspersoner, vars personuppgifter av olika anledningar omfattas av sekretess, innehåller en förfrågan om att han eller hon önskar inställa sig via länk oftast inte någon närmare uppgift om varifrån det ska ske. Det kan bl.a. handla om förhörs- personer som omfattas av särskilt personsäkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen eller som har skyddade folkbokföringsuppgifter enligt 16 § folkbokföringslagen. Förhör med sådana personer kan också arrangeras på ett sådant sätt att en s.k. brygga bokas – ofta genom DV:s försorg – vilket medför att inte heller domstolen har vetskap om var förhörspersonen befinner sig. Vid förhörstillfället ringer så- väl domstolen som förhörspersonen upp ett nummer till ett virtuellt mötesrum. Det kan emellertid inte uteslutas att det i vissa fall in- kommer uppgift till domstolen om var förhörspersonen ska befinna sig när han eller hon hörs. Om rätten har fattat beslut t.ex. om att ett vittne ska närvara genom ljud- och bildöverföring med hänvisning till att han eller hon är rädd eller att det finns en hotbild mot honom eller henne, är det som regel viktigt att uppgiften om var vittnet befinner sig inte blir offentlig. Om den tilltalade eller bekanta till honom eller henne får kännedom om platsen varifrån vittnet ska höras – t.ex. om det ska ske ifrån en annan domstol – finns det en risk för att vittnet trakasseras eller hotas i anslutning till den platsen. Det kan också i sin tur in- Stöd till och skydd av vittnen verka negativt på viljan hos vittnet att vittna överhuvudtaget eller på vittnets benägenhet att fritt berätta om sina iakttagelser. Möjligheterna att kunna beslut om sekretess för uppgift om plats för förhör När det gäller förutsättningarna för att låta en uppgift om var en för- hörsperson befinner sig, som i domstol hörs genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring, omfattas av sekretess gör vi följande bedömning. Det finns ingen bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen eller i någon annan reglering som uttryckligen anger att en sådan uppgift omfattas av sekretess eller att uppgiften inte är offentlig. Några förarbetsuttalanden som närmare behandlar frågan har heller inte påträffats. En paragraf som skulle kunna tolkas på sådant sätt att den – i vart fall i vissa situationer – ger stöd för att besluta om sekretess för uppgift om platsen för ett förhör är 21 kap. 3 § OSL (sekretess för uppgift om adress, telefon m.m. till förföljda personer). I bestäm- melsens första stycke anges bl.a. att sekretess gäller för uppgift om enskilds telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med honom eller henne. I lagstiftningsärendet som ledde fram till att bestämmelsen in- fördes framhöll att uppgift om platsen för ett förhör med en enskild under förundersökningen borde kunna sekretessbeläggas med stöd av bestämmelsen. I förarbetena angavs dock följande (se prop. 2005/06:161. s. 53). Uppgifter om var och när en person skall förhöras av polis eller åklagare utgör uppgifter om var denna person skall befinna sig vid en viss tid- punkt, dvs. uppgifter om den enskildes personliga förhållanden. 17 § sekretesslagen [nuvarande 35 kap. 1 § OSL, vår anmärkning] gäller sekretess i bl.a. förundersökningar för uppgift om enskilds per- sonliga och ekonomiska förhållanden om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den en- skilde lider men om uppgiften röjs. Eftersom uppgift om var och när ett förhör skall hållas med en enskild person som är utsatt för förföljelse således torde kunna sekretessbeläggas med stöd av 9 kap. 17 § saknas anledning att låta den nya bestämmelsen [nuvarande 21 kap. 3 § OSL, vår anmärkning] omfatta en sådan uppgift. Stöd till och skydd av vittnen Av det sagda kan alltså konstateras att en uppgift om var ett vittne befinner sig vid tillfället för ett förhör – oavsett i vilket skede av rätts- processen det hålls – inte kan omfattas av sekretess med stöd av 21 kap. 3 § OSL. En uppgift om var ett vittne befinner sig vid tillfället för förhör kan, utifrån förarbetsuttalandet, däremot utgöra uppgift om den en- skildes personliga förhållanden och därmed omfattas av sekretess med stöd av 35 kap. 1 § första stycket OSL. Den paragrafen syftar fram- för allt till att skydda enskild under förundersökningen eller i brotts- förebyggande arbete och är, som utgångspunkt, inte direkt tillämplig hos domstol.4 Bestämmelsen kan däremot vara direkt tillämplig hos domstol om uppgiften förekommer där under förundersökningen, t.ex. i anslutning till ett sammanträde om tvångsmedel (se första stycket 2 och andra stycket). Det finns dock vissa bestämmelser i offentlighets- och sekretess- lagen som anger att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden vilka är direkt tillämpliga hos domstol oavsett i vilket skede som uppgiften förekommer där. När det gäller just uppgifter om bevispersoner i domstolen kan bl.a. följande bestämmelser nämnas. 1.35 kap. 5 § första stycket 1 – sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och upp- giften förekommer i ärende enligt lagen (1988:688) om kontakt- förbud. 2.35 kap. 5 § första stycket 4 – sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och upp- giften förekommer i ärende enligt lagen (2021:34) om tillträdes- förbud till butik. 3.35 kap. 11 § – sekretess för uppgift om enskilds personliga förhål- landen som hänför sig till verksamhet som avser särskilt person- säkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387). Sekretess gäller om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den en- skilde eller någon närstående till denne lider men. 4Som anges i avsnitt 5.6.7 anser vi dock att bestämmelsen kan vara direkt tillämplig hos dom- stol om en uppgift, från en annan förundersökning än den som behandlas i rättegången, ska presenteras vid huvudförhandlingen. Stöd till och skydd av vittnen 4.35 kap. 12 § – sekretess för uppgift om enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om uppgiften förekommer i mål om ansvar för vissa typer av mål, bl.a. sexualbrott, utpressning och människo- handel. Sekretess gäller om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Om omständigheterna är sådana att rätten, med stöd av någon av de nämnda bestämmelserna, kan besluta om sekretess avseende uppgift om enskilds personliga förhållanden torde – med hänvisning till tidigare nämnda förarbetsuttalanden angående förhör under för- undersökningen – sekretessen också kunna omfatta uppgift om var den enskilde befinner sig vid förhör i domstol. Det innebär bl.a. att om personen som förhörs exempelvis ingår i ett särskilt person- säkerhetsarbete kan en sådan uppgift omfattas av sekretess. Det- samma torde gälla om uppgiften förekommer i mål med känsliga uppgifter, t.ex. sexualbrott, eller mål som rör kontaktförbud. Notera dock att när det gäller sekretess för uppgift i mål som de angivna sekretessbestämmelserna kan bli tillämpliga i, syftar dessa bestäm- melser till att skydda känsliga uppgifter hänförliga till den enskilde som målet eller ärendet berör. Om exempelvis ett vittne hörs (som då inställer sig genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring) inom ramen för ett sådant mål eller ärende kommer, som utgångs- punkt, uppgiften om var han eller hon befinner sig inte att kunna omfattas av sekretess med stöd av dessa bestämmelser. Regelmässigt torde sådana uppgifter kunna omfattas av sekretess endast när det är målsäganden som förhörs från en annan plats än domstolen. Det kan argumenteras för att en uppgift om var en bevisperson befinner sig vid förhör i särskilda fall även kan skyddas med stöd av vissa andra bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen. Som redovisats finns i 18 kap. 5 § OSL en bestämmelse som syftar till att skydda ärenden om kvalificerade skyddsidentiteter; sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende enligt lagen om kvalificerade skyddsidentiteter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den ansökande myndighetens verksamhet motverkas. Med ärende i bestämmelsen avses all den handläggning som sker beträffande en viss kvalificerad skyddsidentitet, från ansökan om att en sådan skyddsidentitet ska beslutas till dess att beslutet har upp- hört och avvecklande åtgärder har vidtagits (se prop. 2005/06:149 s. 94). Även om personer med kvalificerade skyddsidentiteter kan vittna Stöd till och skydd av vittnen under en sådan identitet (se närmare om sådana skyddsidentiteter i avsnitt 6.2.2 och 7.4) torde, enligt vår bedömning, en uppgift om var han eller hon då befinner sig inte hänföra sig till ärendet om den kvalificerade skyddsidentiteten. En sådan uppgift torde därmed inte heller kunna omfattas av sekretess med stöd av bestämmelsen. I 18 kap. 7 § OSL finns vidare en bestämmelse som syftar till att skydda verksamhet som avser särskilt personsäkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen; sekretess gäller för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att verksamheten skadas. Att sekretess hänför sig till verksamhet som avser aktuellt säkerhetsarbete innebär att sekretessen kan om- fatta ett flertal olika uppgifter. I förarbetena nämns bl.a. uppgifter om den ansvariga myndighetens arbetsmetoder och rutiner, skyddade boenden och handläggarnas namn. Även uppgifter som tar sikte på hur arbetet är upplagt i enskilda ärenden kan omfattas av sekretessen. Sekretessen följer också med uppgifterna när de lämnas till en annan myndighet. (Se prop. 2005/06:138 s. 19 och 32.) Om ett vittne ingår i ett särskilt personsäkerhetsarbete och beslut har fattats om att han eller hon, till följd av rädsla eller risk för på- tryckningar, ska vittna genom videokonferens torde det finnas ett visst utrymme att besluta om sekretess angående var vittnet då be- finner sig. Så kan exempelvis vara fallet om vittnesmålet ska ske från en lokal som hänför sig till det särskilda personsäkerhetsarbetet, t.ex. från en polisstation eller en lägenhet på en hemlig ort. Även om vittnesmålet ska ske från tingsrätten i den för allmänheten hemliga ort där vittnet bor torde uppgifterna om platsen kunna omfattas av sekretess med stöd av bestämmelsen. Sammanfattningsvis kan konstateras att det inte finns någon be- stämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som uttryckligen anger att en uppgift om var en person, som förhörs i domstol genom ljud- överföring eller ljud- och bildöverföring, befinner sig omfattas av sekretess. Det finns dock vissa bestämmelser, som tar sikte på sär- skilda situationer, vilka torde kunna ge skydd för sådana uppgifter. Det bör dock framhållas att den bedömningen framför allt grundar sig på ett förarbetsuttalande angående möjligheten att hemlighålla uppgifter om förhör som hålls under förundersökningen. Rättsläget får därför anses vara delvis oklart. Även om det finns ett visst utrymme att besluta om sekretess för sådana uppgifter skiljer sig skaderekvi- siten åt beroende på vilken sekretessbestämmelse som tillämpas. Stöd till och skydd av vittnen innebär att förutsättningarna för att besluta om sekretess för uppgift om plats för förhör skiljer sig åt beroende på omständigheterna. Behovet av en reglering som ger skydd för uppgifter om plats för förhör i domstol Som konstaterats är det som regel viktigt att en uppgift om var ett vittne befinner sig inte blir offentlig om rätten beslutat om att han eller hon, till följd av rädsla eller risk för påtryckningar, ska inställa sig till förhör genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. En möj- lighet för bevispersoner att redan under förundersökningen få tydlig information dels om de befintliga förutsättningarna att vittna från en annan plats än domstolen, dels att uppgiften om var han eller hon då inställer sig inte blir offentlig, kan dessutom förväntas öka tryggheten för den som ska höras. Detta kan i sin tur antas öka benägenheten hos bevispersoner att samarbeta med de rättsvårdande myndigheterna. Det finns oklarheter angående vilket utrymme som ges för att besluta om sekretess för uppgift om var en förhörsperson befinner sig som in- ställer sig genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att införa en uttrycklig och tydlig reglering om det i offentlighets- och sekretesslagen. Nedan överväger vi hur en sådan reglering närmare bör utformas. En särskild reglering om sekretess till skydd för uppgift om var den befinner sig som deltar i förhör genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring Förslag: I offentlighets- och sekretesslagen ska det införas en ny paragraf – 35 kap. 13 b § – som anger att sekretess gäller hos en domstol för uppgift om var den befinner sig som, i ett brottmål eller ett tvistemål om enskilt anspråk i anledning av brott, hörs genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. Detsamma ska gälla för motsvarande uppgift, även om personen inte hörs, om var en målsägande eller tilltalad befinner sig som deltar i ett samman- träde i ett brottmål, och var en part befinner sig som deltar i ett sam- manträde i ett tvistemål om enskilt anspråk i anledning av brott. För uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Stöd till och skydd av vittnen Ovan har vi gjort bedömningen att det bör införas en särskild be- stämmelse i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess för upp- gift om var en person befinner sig när han eller hon – bl.a. på grund av rädsla eller risken för påtryckningar – hörs genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. När det gäller den närmare utform- ningen av en sådan bestämmelse gör vi följande överväganden. Bestämmelsen bör, som utgångspunkt, korrespondera med de förutsättningar för inställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring som anges i 5 kap. 10 § RB. Det bör därför framgå av bestämmelsen att den är tillämplig om den som hörs i ett förhör gör det genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Som konstaterats bör bestämmelsen syfta till att skydda förhörs- personen från hot eller påtryckningar. Samtliga omständigheter som kan grunda ett beslut om inställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring bör därför inte kunna medföra att uppgiften om var personen befinner sig ska omfattas av sekretess. Exempelvis bör en sådan uppgift inte kunna omfattas av sekretess om inställelsebe- slutet grundar sig i de kostnader eller olägenheter som skulle kunna uppkomma (jfr 5 kap. 10 § tredje stycket 1 RB). Däremot bör sek- retess gälla för uppgift om var personen befinner sig, om skälet för beslutet är att han eller hon känner rädsla för att vara närvarande i rättssalen (punkten 2) eller att det kan antas att han eller hon utsätts för påtryckningar (punkten 3). Sekretess bör, i vissa fall, även kunna gälla för uppgift om platsen för förhöret om beslutet om att delta genom ljudöverföring eller ljud- eller bildöverföring är nödvändigt av säkerhetsmässiga skäl (jfr punkten 4). Det kan t.ex. handla om att det finns en konkret hotbild mot den som ska förhöras. Som konstaterats tar vårt uppdrag tar sikte på stöd till och skydd av vittnen. Risken för att andra förhörspersoner, framför allt måls- äganden, utsätts för hot och påtryckningar kan dock antas vara den- samma eller i många fall större än vad som gäller för vittnen. I vissa mål kan sådana risker också finnas för medtilltalade. Möjligheten att besluta om sekretess för platsen för förhör bör därför inte avgränsas till vittnen, utan bör omfatta även andra förhörspersoner. Detta är också i linje med vad som gäller enligt 5 kap. 10 § RB. Det nära samband som bör finnas mellan rättens beslut om in- ställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring och be- slutet om sekretess för var personen då ska befinna sig vid förhörs- Stöd till och skydd av vittnen tillfället kan anses tala för att bestämmelsen uttryckligen bör hänvisa till de ovan angivna situationerna i 5 kap. 10 § RB. Bestämmelsen skulle exempelvis kunna utformas så att sekretess ska gälla för en uppgift om var en person som ska höras befinner sig, under förut- sättning att rätten beslutat om att han eller hon ska inställa sig genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring med stöd av 5 kap. 10 § tredje stycket 2–4 RB. Det kan argumenteras för att en sådan reglering skulle ge tydlig vägledning, både för rätten och parterna, om förut- sättningarna för att besluta om sekretess. Mot en sådan utformning talar de skillnader som ändå kan finnas mellan möjligheterna att besluta om inställelse genom ljudöver- föring eller ljud- och bildöverföring och beslut om sekretess för uppgift om förhörsplatsen. Som konstateras bör t.ex. inte alltid platsen för ett förhör omfattas av sekretess om skälet för beslutet om in- ställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring är att det är nödvändigt av säkerhetsmässiga skäl. Uppräkningen i 5 kap. 10 § tredje stycket RB av omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för särskild inställelse är dessutom inte uttömmande, utan är snarare avsedd att ge rätten vägledning. Det innebär att rätten är oförhindrad att besluta om sådan inställelse om det finns andra skäl för det än de som räknas upp i tredje stycket. Det kan heller inte uteslutas att sekretess i vissa fall bör gälla för uppgift om var ett förhör hålls, även om rättens beslut om inställelse genom ljudöver- föring eller ljud- och bildöverföring inte grundar sig i någon av de särskilt utpekade situationerna i tredje stycket. Det sagda talar för att viss flexibilitet bör finnas för möjligheterna att besluta om sekretess för uppgift om förhörsplats när beslut har fattats om inställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöver- föring. I bestämmelsen bör det därför inte finnas en direkt hänvis- ning till regleringen i 5 kap. 10 § RB. Bestämmelsen bör – i linje med systematiken i offentlighets- och sekretesslagen – i stället utformas med ett skaderekvisit hänförligt till den som hörs. Som konstaterats bör, som utgångspunkt, sekretess gälla för upp- gift om var en person befinner sig vid förhörstillfället om beslutet om inställelse genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring grundar sig på bl.a. hans eller hennes rädsla, risken för påtryckningar eller om det finns en hotbild mot honom eller henne. Bestämmelsen bör därför utformas med ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. sekretess gäller för uppgiften om platsen om det inte står klart att uppgiften kan Stöd till och skydd av vittnen röjas utan att den hörde lider men. Med men avses olägenhet av per- sonlig art, vilken uppstår som en konsekvens av att uppgiften röjs. Möjligheterna att fatta beslut om deltagande genom ljudöver- föring eller ljud- eller bildöverföring enligt 5 kap. 10 § RB är inte begränsade till någon särskild typ av mål. Beslut om sådan inställelse kan alltså fattas i såväl brott- som tvistemål, men även inom ramen för sammanträden i ärenden (se 21 § lagen [1996:242] om domstols- ärenden). Förslaget om att införa en bestämmelse som ger möjlighet att besluta om sekretess för kontaktuppgifter till förhörspersoner (35 kap. 12 b § OSL) är – bl.a. med hänsyn till hur vårt uppdrag ser ut och den problembild vi har tagit fram – avgränsad på så sätt att den endast är tillämplig i brottmål. Detsamma bör gälla för bestäm- melsen angående skydd för uppgifter om var en person befinner sig som hörs genom ljudöverföring- eller ljud- och bildöverföring. I linje med vad som föreslås gälla i bestämmelsen om sekretess för kontaktuppgifter till förhörspersoner bör också den nu aktuella regleringen vara tillämplig i tvistemål om enskilt anspråk i anledning av brott. Syftet med bestämmelsen är att ge ett ökat skydd för personer som förhörs genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Syftet är inte att ge skydd åt åklagare (som är part i en brottmåls- rättegång) eller andra personer, som kan delta i ett förhör på sådant sätt men utan att han eller hon förhörs. Detta bör också tydliggöras på så sätt att det i bestämmelsen anges att sekretess gäller för upp- giften om var den som hörs befinner sig. Det kan emellertid förekomma, framför allt i rättegången i över- rätt, att en part (eller målsäganden som inte är part), närvarar genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring utan att han eller hon hörs. Även i sådana situationer bör sekretess gälla för uppgift om var han eller hon befinner sig, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men.