sou · H9B320 · 2022-01-01 00:00:00 — 11COM(2017) 341 final av , Report from the Commission to Parliament and the Council concerning the exchange through () of information extracted from criminal records between the Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU dömande medlemsstaten i praktiken endast använder sig av de upp- gifter som finns i det när det gäller tredje- landsmedborgare, och att domstolar, brottsbekämpande myndigheter och andra behöriga myndigheter inte har tillgång till fullständig infor- mation om dömda tredjelandsmedborgares brottshistorik inom EU. Det kan i detta sammanhang noteras att förfrågningar i Ecris i hög utsträckning leder till information om tidigare brottmålsavgö- randen i andra medlemsstater.12 Enligt kommissionen rör det sig om av det totala antalet förfrågningar i Ecris, dvs. avseende såväl unionsmedborgare som tredjelandsmedborgare. Kommissionen har därför antagit att utvidgade möjligheter att använda systemet för tredjelandsmedborgare skulle leda till en väsentlig ökning av antalet förfrågningar.13 Kommissionen presenterade 2016 ett förslag om att den existerande EU-lagstiftningen om kriminalregisterutbyte skulle utökas till att även omfatta tredjelandsmedborgare som döms inom EU. En ut- vidgning av användningen av Ecris till att omfatta även tredjelands- medborgare ansågs vara ett viktigt inslag i varje strategi för att be- kämpa brottslighet och terrorism. Förslaget, vilket hade formen av ett direktiv, innebar att sökningar efter uppgifter om tredjelandsmedbor- gare skulle göras i ett decentraliserat system som baserade sig på nationella indexfilter.14 Kommissionen ändrade dock den tekniska lös- ningen och föreslog 2017 i stället att ett centraliserat system skulle inrättas för medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar Member States, s. 6 och 15. Det anges att det är i av fallen i COM(2017) 344 final av , Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fäll- ande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer för att komplettera och stödja det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris-TCN- systemet) och om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011, s. 10. 12Det totala antalet förfrågningar i Ecris-systemet 2016 var 364 000, se COM(2017) 341 final av , s. 5. 13COM(2017) 341 final av , s. 4, 6 och 16 f. 14COM(2016) 7 final av , Förslag till Europarlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut /315/RIF vad gäller utbyte av information om tredje- landsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), samt om upphävande av rådets beslut /316/RI, se s. 2. Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU mot tredjelandsmedborgare.15 Förslaget innebar att systemet, kallat Ecris-TCN16, ska visa vilken eller vilka medlemsstater som har upp- gifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare. Söksystemet ska alltså indikera ”träff/ingen träff” (s.k. hit/no-hit system) och därigenom endast fastställa vilken eller vilka andra medlemsstater som har information om en viss tredjelandsmedborgare. Den ansök- ande medlemsstaten får sedan använda det befintliga Ecris-systemet för att be de identifierade medlemsstaterna om uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgaren. Förslaget innebar alltså att identitetsuppgifter om tredjelands- medborgare samlas på EU-nivå, medan uppgifter om EU-medbor- gare lagras och behandlas på medlemsstatsnivå. Kommissionen an- såg att detta var motiverat och proportionerligt eftersom skillnaden inte skulle medföra några större nackdelar för tredjelandsmedbor- gare. Målet med initiativet ansågs inte heller kunna uppnås lika bra på ett decentraliserat sätt.17 angav , rådet och kommissionen gemensamt att just utbyte av information beträffande tredjelands- medborgare inom ramen för Ecris var ett prioriterat lagstiftnings- område inom EU för att på ett bättre sätt trygga medborgares säkerhet. I huvudsaklig linje med kommissionens förslag (se av- snitt 4.4.2) utfärdade och rådet 2019 en förord- ning om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar fällande domar mot tredjelandsmed- borgare och statslösa personer, Ecris-TCN (förordningen om Ecris- TCN), se bilaga 3 till detta betänkande.18 därefter ändrades för- 15COM(2017) 344 final av , Förslag till och rådets för- ordning om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som inne- har uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer för att komplettera och stödja det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kri- minalregister (Ecris-TCN-systemet) och om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011. 17COM(2017) 344 final, s. 5 ff. 18Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 av om inrät- tande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU ordningen genom förordningen (EU) 2019/81819, se bilaga 4 till detta betänkande. Denna redogörelse för förordningen beaktar dessa ändringar. Vid hänvisningar till artiklar i förordningen om Ecris- TCN beaktar vi i betänkandet också genomgående de ändringar som förordningen (EU) 2019/818 innebär. Förordningen om Ecris-TCN, vilken är direkt tillämplig, lägger fast regler om inrättandet av ett centralt system på unionsnivå som innehåller personuppgifter och regler om ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och den organisation som är ansvarig för utveck- ling och underhåll av det centraliserade systemet. Den lägger också fast vissa dataskyddsbestämmelser. Förordningen innehåller mer speci- fikt följande delar. –Allmänna bestämmelser (kapitel I, artiklarna 1–4) –Centralmyndigheternas införande och användning av uppgifter (kapitel II, artiklarna 5–7) –Lagring och ändring av uppgifter (kapitel III, artiklarna 8 och 9) –Utveckling, drift och ansvarsområden (kapitel IV, artiklarna 10– 22) –Dataskyddsrättigheter och tillsyn (kapitel V, artiklarna 23–31) –Slutbestämmelser (kapitel VI, artiklarna 32–42) Nedan beskriver vi förordningens bestämmelser närmare. Efter att ha återgett definitioner av vissa begrepp som används i förordningen (avsnitt 4.5.2), behandlar vi den personkrets som kan registreras i Ecris-TCN (avsnitt 4.5.3), vad uppgiftsposter i registret ska inne- hålla (avsnitt 4.5.4), registrets ändamål (avsnitt 4.5.5), vad en sök- ning i registret innebär (avsnitt 4.5.6), hur uppgifter i registret lagras och kan ändras (avsnitt 4.5.7), utveckling och drift av registret (av- snitt 4.5.8), dataskydd (avsnitt 4.5.9) och förordningens slutbestäm- melser (avsnitt 4.5.10). fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN) för att kom- plettera det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och om ändring av förordning (EU) 2018/1726. 19Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av om inrät- tande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissam- arbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816. Artikel 61 innehåller ändringarna i förordningen om Ecris-TCN. Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU I artikel 3 finns definitioner av vissa begrepp som används i förord- ningen och således även i detta betänkande. Bland dessa definitioner kan noteras följande. Med fällande dom avses ett lagakraftvunnet avgörande av en brott- målsdomstol mot en fysisk person med avseende på ett brott, om detta avgörande registreras i den dömande medlemsstatens kriminal- register (p. Ett brottmålsförfarande omfattar förundersökningsskedet, själva rättegången och verkställigheten av domen (p. Med dömande medlemsstat menas den medlemsstat där en fäl- lande dom har meddelats (p. Behöriga myndigheter enligt förordningen är centralmyndig- heterna (i medlemsstaterna) samt Eurojust, Europol och Europeiska åklagarmyndigheten, vilka är behöriga att få åtkomst till eller göra sökningar i Ecris-TCN (p. Tredjelandsmedborgare är en person som inte är unionsmed- borgare i den mening som avses i artikel 20.1 i EUF-fördraget eller som är en statslös person eller en person vars medborgarskap är okänt (p. I artikel 20.1 i EUF-fördraget anges att varje person som är medborgare i en medlemsstat ska vara unionsmedborgare. Identitetsuppgifter enligt förordningen är alfanumeriska uppgifter, uppgifter om fingeravtryck och ansiktsbilder som används för att fast- ställa en koppling mellan dessa uppgifter och en fysisk person (p. Förordningen är tillämplig på behandlingen av identitetsuppgifter om personer som har varit föremål för fällande domar i medlemssta- terna. Det främsta tillämpningsområdet avser personer som inte är unionsmedborgare eller som är statslösa eller vars medborgarskap är okänt, dvs. Med undantag för artikel 5.1 b (ii) om fingeravtryck är förordningen dock även tillämplig på unions- medborgare som också är medborgare i ett tredjeland och som har varit föremål för fällande domar i medlemsstaterna. Det hänger samman med att en sådan medborgare kan tänkas undanhålla information om sina olika medborgarskap under ett brottmålsförfarande, vilket skulle Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU kunna leda till att brottmålshistorik inom unionen blir ofullständig. (Artikel 2 och skäl 9.) För varje dömd tredjelandsmedborgare ska den dömande staten skapa en uppgiftspost i Ecris-TCN (artikel 5). ska skapas automatiskt när så är möjligt och utan onödigt dröjsmål efter att den fällande domen har förts in i kriminalregistret (artikel 5.4). Nedan redogör vi närmare för de uppgifter som kan, och i vissa fall ska, registreras i uppgiftsposten. De avser i samtliga fall olika slags identitetsuppgifter. Alfanumeriska uppgifter definieras som uppgifter som återges med bokstäver, siffror, specialtecken, mellanslag och skiljetecken (arti- kel 3.11). om dömda tredjelandsmedborgare i Ecris- TCN ska innehålla vissa sådana uppgifter (artikel 5.1 a). Dessa delas in i obligatoriska uppgifter, valfria uppgifter och tilläggsuppgifter. De obligatoriska uppgifterna är sådana uppgifter som ska föras in i uppgiftsposten om de inte i det enskilda fallet är okända för central- myndigheten. Uppgifterna innefattar efternamn, förnamn, födelse- datum, födelseort (ort och land), medborgarskap (ett eller flera), kön, eventuella tidigare namn samt den dömande medlemsstatens kod. Valfria uppgifter, vilka ska inkluderas om de har förts in i krimi- nalregistret, är uppgifter om föräldrarnas namn. Tilläggsuppgifter ska inkluderas om de är tillgängliga för central- myndigheten. Dessa uppgifter består av id-nummer eller typ av och nummer på personens identitetshandlingar samt namn på den utfär- dande myndigheten, liksom uppgifter om pseudonym eller alias. ska också innehålla uppgifter om fingeravtryck, dvs. uppgifter om platta och rullande fingeravtryck av personens alla fingrar (artikel 3.12 och 5.1 b). Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU De fingeravtryck som ska föras in i uppgiftsposten är sådana som har samlats in i enlighet med nationell rätt under ett brottmålsför- farande. För tredjelandsmedborgare, utan unionsmedborgarskap, ska det åtminstone föras in uppgifter om fingeravtryck i fall då per- sonen har dömts till ett fängelsestraff eller då personen har dömts för ett brott som enligt medlemsstatens rätt är belagt med ett maximalt fängelsestraff . (Se artikel 2 och 5.1 b.) Vilket av dessa kriterier som ska tillämpas vid registrering av uppgifter om fingeravtryck regleras inte i förord- ningen, utan är upp till varje medlemsstat att själv avgöra. Enligt förordningen får medlemsstaten använda uppgifter om fingeravtryck som har samlats in för andra ändamål än brottmålsför- faranden, om sådan användning är tillåten enligt nationell rätt (arti- kel 5.6). Ansiktsbild är en digital avbildning av en persons ansikte (arti- kel 3.13). i Ecris-TCN får innehålla ansiktsbilder av den dömda tredjelandsmedborgaren om den dömande medlemssta- tens rätt tillåter att dömda personers ansiktsbilder samlas in och lagras (artikel 5.3). Fram till dess att kommissionen har komplet- terat förordningen när det gäller användning av ansiktsbilder för identifiering av tredjelandsmedborgare får ansiktsbilder endast användas för att bekräfta identiteten hos en sådan medborgare som har identi- fierats som ett resultat av en alfanumerisk sökning eller en sökning med hjälp av uppgifter om fingeravtryck (artikel 6). Några motsvarande bestämmelser om ansiktsbilder har inte funnits i rambeslutet om Ecris. Som en del i reformen har dock även ram- beslutet ändrats på så sätt att centralmyndigheterna, såvida de har ansiktsbilder som är tillgängliga, blir skyldiga att bifoga dem när andra medlemsstater får information om domar via Ecris (se vidare avsnitt 4.6).20 20Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/884 av om ändring av rådets rambeslut /315/RIF vad gäller utbyte av uppgifter om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) samt om ersättande av rådets beslut /316/RIF, artikel 1.8 a. Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU Kommissionen ska fastställa den dag från och med vilken medlems- staterna ska börja föra in identitetsuppgifterna i Ecris-TCN (arti- kel 35). Uppgiftsposter för fällande domar som har meddelats före denna dag ska dock föras in i Ecris-TCN i den mån uppgifter om dömda personer lagras i den nationella databasen (artikel 5.5). Centralmyndigheterna ska använda Ecris-TCN för att identifiera de medlemsstater som innehar uppgifter i kriminalregister om en tredje- landsmedborgare i syfte att få uppgifter om tidigare fällande domar via Ecris när begäran om uppgifter ur kriminalregistret görs inom ramen för ett brottmålsförfarande mot denna person (artikel 7.1). I övrigt får Eurojust, Europol och Europeiska åklagarmyndigheten söka i Ecris-TCN för att identifiera medlemsstater som har upp- gifter om dömda tredjelandsmedborgare. Sådana sökningar får göras för att dessa myndigheter ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter inom sina respektive ansvarsområden. (Artikel 7.3 och 14.) Det följer av förordningen att Ecris-TCN också ska användas för att identifiera medlemsstater med uppgifter om dömda tredjelands- medborgare i syfte att få uppgifter om tidigare fällande domar via Ecris för något annat ändamål än brottmålsförfarande, om det före- skrivs i och är i enlighet med nationell rätt. Sådana ändamål är kon- troll av en persons egna uppgifter i kriminalregister på begäran av honom eller henne, säkerhetsgodkännanden, erhållande av licens eller tillstånd, prövning inför anställning, prövning för frivilligverk- samhet som innefattar direkta och regelbundna kontakter med barn eller utsatta personer, visering, förvärv av medborgarskap och migra- tionsförfaranden, inbegripet asylförfaranden, samt kontroller i sam- band med offentliga kontrakt och offentliga prov (artikel 7.1). Om det föreskrivs i och är i enlighet med nationell rätt får en medlems- stat besluta att använda Ecris-TCN för andra ändamål än de upp- räknade (artikel 7.2). Om det skulle vara olämpligt att använda Ecris-TCN i vissa fall, får den begärande myndigheten besluta att Ecris-TCN inte ska an- vändas (artikel 7.1). Vid ett brottmålsförfarande kan detta t.ex. vara fallet i vissa typer av brådskande ärenden, i fall av transitering, om Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU uppgifter ur kriminalregister har erhållits via Ecris eller om förfarandet avser ringa brott, särskilt ringa trafikbrott, överträdelser av allmänna kommunala föreskrifter och ringa brott mot allmän ordning (skäl 18). För annat ändamål än brottmålsförfaranden kan en användning av Ecris-TCN vara olämplig t.ex. när vissa administra- tiva standardkontroller behöver göras vad gäller en persons yrkes- kvalifikationer, i synnerhet om det är känt att begäran om uppgifter ur kriminalregister inte kommer att begäras från andra medlems- stater, oavsett resultatet av sökningen i Ecris-TCN (skäl 20). En träff i Ecris-TCN innebär att den sökande medlemsstaten får information om vilka andra medlemsstater som har uppgifter om fällande domar mot en viss tredjelandsmedborgare. Däremot ger inte en träff något svar på vad domarna innebär (t.ex. om brott och på- följd). För att få sådan information måste en träff i Ecris-TCN följas upp genom en ansökan via Ecris-systemet hos den medlemsstat som har dessa uppgifter. I skälen till förordningen anges uttryckligen att en träff i Ecris- TCN inte i sig bör uppfattas så att den berörda tredjelandsmed- borgaren verkligen har dömts i de angivna medlemsstaterna. Att det finns tidigare fällande domar bör endast bekräftas på grundval av upp- gifter från kriminalregistren i de berörda medlemsstaterna. (Skäl 31.) Systematiken kommer till uttryck i artikel 7.7, där det anges att det centrala systemet, dvs. Ecris-TCN, vid träff ska förse den behöriga myndigheten med information om de medlemsstater som innehar kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgaren jämte refe- rensnummer och motsvarande identitetsuppgifter. Dessa identitets- uppgifter får endast användas för att kontrollera identiteten. Resul- tatet av sökningen i Ecris-TCN får endast användas för att göra en ansökan om uppgift om domar enligt rambeslutet om Ecris (se även skäl 23). Vid utebliven träff ska det centrala systemet automatiskt under- rätta den behöriga myndigheten (artikel 7.8). Vid en sökning i Ecris-TCN får behöriga myndigheter, i enlighet med vad som närmare regleras i förordningen, använda de identitets- uppgifter som anges i artikel 5.1, dvs. Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU fingeravtryck (artikel 7.5). Ansiktsbilder får användas vid sökning först sedan kommissionen kompletterat förordningen (artikel 5.6, jfr arti- kel 6). En sökning i Ecris-TCN är inte begränsad till att avse tredje- landsmedborgare. Enligt förordningen kan sökningar i Ecris-TCN även göras vad gäller personer som har unionsmedborgarskap i syfte att kontrollera om det finns uppgifter om personen i egenskap av tredjelandsmedborgare för att på så vis få en fullständig överblick över kriminalregistret (artikel 7.4 och skäl 22, jfr även avsnitt 4.5.3). 4.5.7Lagring och ändring av uppgifter Varje uppgiftspost ska lagras i det centrala systemet så länge som uppgifter avseende de fällande domarna lagras i kriminalregistret. Den dömande medlemsstatens centralmyndighet ska radera upp- giftsposten ur det centrala systemet senast efter lagrings- periodens utgång (artikel 8). Medlemsstaterna får ändra eller radera de uppgifter som de har fört in i det centrala systemet (artikel 9.1). Ändringar i uppgifter i kriminalregister, vilka föranlett en uppgiftspost, ska innefatta en identisk ändring i det centrala systemet (artikel 9.2). För de fall då en medlemsstat har anledning att tro att uppgifterna i det centrala systemet är felaktiga eller har behandlats på ett felaktigt sätt finns bestämmelser i artikel 9.3 och 9.4. 4.5.8Utveckling, drift och ansvarsområden Vissa ansvarsområden och egenkontroll Unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa – – ska utveckla och driva Ecris-TCN (artikel 11 och skäl 11). Medlemsstaterna har sammanfattningsvis ansvar för att säker- ställa de nationella anslutningarna till det centrala systemet, utbilda personal vid centralmyndigheterna samt se till att de uppgifter som registreras i Ecris-TCN är riktiga och behandlas på ett lagligt sätt och i enlighet med unionens dataskyddsregler. Det anges särskilt att medlemsstaten ska säkerställa att uppgifterna samlas in på ett lagligt Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU sätt och med full respekt för tredjelandsmedborgarens mänskliga värdighet och grundläggande rättigheter. (Artikel 12 och 13.1.) Vidare ska medlemsstaterna säkerställa att varje centralmyndighet vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att följa förordningen och vid behov samarbeta med tillsynsmyndigheterna (artikel 21). En centralmyndighet – eller annan med direkt återkomst till Ecris-TCN, som t.ex. Europol – får inte överföra eller göra tillgäng- liga uppgifter om en tredjelandsmedborgare från Ecris-TCN till ett tredjeland, internationell organisation eller privat part (artikel 18, jfr artiklarna 14, 15 och 17). Eftersom är centralmyndighet för samarbete enligt rambeslutet om Ecris blir myndigheten även svensk central- myndighet för samarbete enligt förordningen om Ecris-TCN (jfr artikel 3.5). Rätt till ersättning och sanktioner Varje person eller medlemsstat som har lidit ekonomisk eller ideell skada till följd av en olaglig behandling eller någon annan handling som är oförenlig med förordningen ska ha rätt till ersättning från den medlemsstat som är ansvarig för den uppkomna skadan. Anspråk på ersättning ska regleras av svarandemedborgarstatens rätt. (Arti- kel 20.1 och 20.3.) Ersättning för skada ska också kunna utgå från om inte har uppfyllt sina skyldigheter (artikel 20.1). En medlemsstat kan bli ersättningsskyldig för sådan skada på Ecris-TCN som orsakats av att medlemsstaten inte uppfyllt sina skyl- digheter enligt förordningen (artikel 20.2). Missbruk av uppgifter som har förts in i Ecris-TCN ska bli före- mål för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner eller disciplinära åtgärder, i enlighet med nationell rätt eller unionsrätt (artikel 22). Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU Personuppgiftsansvar och ändamål med behandling av personuppgifter Varje centralmyndighet är personuppgiftsansvarig vad avser behand- ling av personuppgifter som myndighetens medlemsstat utför enligt förordningen. är personuppgiftsbiträde vad gäller person- uppgifter som förs in i det centrala systemet av medlemsstaterna. (Artikel 23.) Uppgifter som förs in i det centrala systemet ska endast behand- las i syfte att identifiera de medlemsstater som innehar uppgifterna i kriminalregister om tredjelandsmedborgare (artikel 24.1, jfr arti- kel 7.7). Åtkomst till uppgifterna i Ecris-TCN ska uteslutande – och endast i den utsträckning det är nödvändigt – vara förbehållen bemyndigad personal vid centralmyndigheterna och vid bl.a. Euro- pol (artikel 24.2). Begäran om justering av uppgifter och rätt till rättsmedel En tredjelandsmedborgare som vill ha tillgång till sina personupp- gifter, rättelse, radering eller begränsning av behandlingen av upp- gifterna ska kunna rikta sig till varje medlemsstats centralmyndighet med sin begäran. Denna ska vidarebefordras till den dömande med- lemsstaten i de fall begäran har gjorts hos en annan medlemsstat. (Artikel 25.1 och 25.2.) För eventuell rättelse eller annan justering av uppgifterna samt kommunikation finns bestämmelser i arti- kel 25.3–25.5 (jfr artikel 9). I enlighet med nationell rätt eller unionsrätt ska var och en ha rätt att ge in klagomål eller rätt att anlita ett rättsmedel i den dömande medlemsstat som har vägrat att ge rätt till åtkomst, rättelse eller radering av uppgifter (artikel 27, jfr artikel 25). Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna kontrollerar staternas behandling av personuppgifter vid införandet av uppgifter i Ecris-TCN och vid användningen av ansiktsbilder (jfr artikel 28.1, jfr artiklarna 5 och 6). Utbyte av information om brottmålsdomar inom EU Alla uppgiftsbehandlingar i Ecris-TCN ska registreras i logg (artikel 31). Förordningen trädde i kraft (jfr artikel 42). Kom- missionen kommer senare att fastställa den dag från och med vilken medlemsstaterna ska börja föra in uppgifter i Ecris-TCN (artikel 35). Medlemsstaterna ska emellertid vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa förordningen och därmed säker- ställa att Ecris-TCN fungerar väl (artikel 41.1).