sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi menar att det är viktiga att följa upp hur människors kulturvanor förändrades under pandemin och hur detta påverkade deras hälsa och välbefinnande. I linje med det pågår en studie vid , kognition och hälsa vid där forskare undersöker dessa frågor.73 Den kunskap som genereras i den typen av studier är värdefull när framtida insatser ska utformas. 5.6.1Delaktighet i kulturlivet kan vara en för barn och unga Under pandemin har barn och unga generellt sett haft sämre tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter. Kulturaktiviteter kan vara ett sätt för barn och unga att skapa en meningsfull tillvaro, lära sig nya saker och bygga upp sin självkänsla. Aktiviteterna kan också vara ingången till nya vänskapsband utifrån gemensamma intressen. När många barn och unga befinner sig hemma i stället för i skolan eller på fritidsaktiviteter blir det svårare att fånga upp dem som riskerar att fara illa. För barn och unga som har en utsatt situation i hemmet kan kultur- och fritidsaktiviteter fungera som en och en social mötesplats där det finns trygga vuxna. Många kommuner har dock stängt ned dessa verksamheter under vissa perioder av pandemin. Vi delar bedömning att det finns ett behov av att följa upp och utvärdera hur pandemin har påverkat tillgången till kultur- och fritidsverksamheter riktade till barn och unga samt hur detta påverkat deras hälsa.74 5.6.2Behov av samverkan och kunskapsspridning För att få en nationell överblick över området kultur och hälsa gav regeringen i uppdrag att genomföra en översyn av dels hur det strategiska arbetet bedrivs i samtliga län, dels hur kun- skapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. 73Kompetenscentrum för kultur och hälsa 2021. till och 2018 pekade Kul- turrådet på behov och idéer om utveckling av kultur och hälsa som uttryckts av företrädare för regioner och kommuner.75 För att om- rådet ska kunna utvecklas regionalt anges bland annat att det måste finnas grundläggande uppdrag och mandat för personal inom vård och omsorg att kunna arbeta med frågorna. Vidare behövs ökad och strukturerad samverkan mellan sektorsområden, plattformar för kunskapsutbyte och långsiktighet i arbetet. Hälso- och sjukvården, omsorgen och kultursektorn behöver mer kunskap och kompetens- utveckling kring metoder och modeller. föreslår ett antal nationella åtgärder för att utveckla arbetet med kultur och hälsa i . Kortfattat pekade förslagen på behovet av utvecklad områdesöverskridande samverkan mellan departement och statliga myndigheter samt på behovet av kunskaps- spridning.76 Vi bedömer att de uttryckta behoven bör mötas. •För att utveckla det nationella arbetet med kultur och hälsa behöver regeringen utveckla samverkan mellan olika departement och statliga myndigheter. •En nationell aktör bör i samverkan med regioner ta ansvar för kunskapsspridning om den forskning som bedrivs inom kultur och hälsa. 75Statens kulturråd 2018. 6 Nya sätt att tillgängliggöra kultur I detta kapitel synliggör vi nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till kultursektorns strävan att nå de kulturpolitiska målen. 6.1Pandemin har varit en katalysator för utveckling Trots den kris som pandemin har inneburit för kultursektorn har flera kreativa och innovativa sätt att tillgängliggöra kultur utvecklats och etablerats under pandemin. Initiativen handlar både om att upp- rätta och fördjupa alternativa kommunikationsvägar till publiken och om att skapa trygga förutsättningar för att fortsätta att för- medla, distribuera och producera konst och kultur. Stora delar av kultursektorn har dessutom tagit stora digitala kliv under pandemin. Flera fysiska verksamheter och mötesplatser som bibliotek, museer, gallerier, kulturhus, filmfestivaler, bokmässor och föreningsverksamheter har ställt om till digitala format i stället för att ställa in verksamhet. Pandemin har därmed, mitt i alla utmaningar, blivit en katalysator för förändring och utveckling inom kultur- sektorn. 6.1.1Kulturverksamheter flyttar ut och söker upp Under pandemin stängde flera kulturverksamheter sina lokaler för besökare och när verksamheter hållit öppet har många besökare ändå hållit sig hemma, inte minst personer i riskgrupp. För att ändå nå ut med sitt utbud och fortsätta göra konst och kultur tillgängligt har verksamheter flyttat ut och har också själva sökt upp människor. Nya sätt att tillgängliggöra kultur Av våra intervjuer framgår att biblioteken var snabba med att ställa om sin verksamhet och sina arbetssätt . Ett exempel är bokkassar som kunde beställas på internet och levereras till låntagare utan att de behövde besöka . Personalens kompetens och kunskap nyttjades för att sätta samman kassarna utifrån låntagarnas önskemål om exempelvis genre eller författare. Initiativet har spridits sig över landet, bland annat genom Svensk biblioteksförenings Facebookgrupp, och har även nått andra länder i . Bland andra uppsökande initiativ kan nämnas bokbussar och bok- bud. Det finns även exempel på hur bibliotek flyttat sin verksamhet utomhus. Ett stadsbibliotek som flyttade ut sin barnverksamhet nådde då även barn som lekte i parken intill – barn som ofta hade ett annat modersmål än svenska. Barnen började besöka och nådde därmed oväntat en grupp som de tidigare hade haft svårt att nå.1 Enligt våra intervjuer med företrädare för bibliotekssektorn beror bibliotekens snabba och kreativa beredskap på att sektorn har arbetat fram en gemensam, strategisk praxis vad gäller kun- skapsöverföring biblioteken emellan, även internationellt. En annan faktor som lyfts fram som en förklaring för det snabba agerandet är att bibliotek från hela landet under har kunnat söka utvecklingsstöd från för att pröva nya idéer, och därmed hade man redan prövat olika uppsökande arbetssätt. Även inom andra kulturområden har nya sätt att nå publiken prövats. Ett exempel är digitala stadsvandringar där deltagare har kunnat uppleva kulturarvet med hjälp av en smarttelefon och QR- koder.2 Inom scenkonsten och musikområdet har olika metoder prövats för att identifiera, undersöka och inta nya arenor i syfte att fortsatt möta publik också fysiskt. Inte minst har initiativ gjorts för att nå ut till de äldre, som under pandemin varit bland de mest isolerade i samhället. Teatrar och musikinstitutioner runt om i landet har besökt äldreboenden och sjungit, spelat och läst för de äldre på avstånd utomhus.3 Flera verksamheter har även genomfört evenemang för barn och unga på skolor och förskolor och utvecklat koncept för att det ska 1Svensk biblioteksförening 2021. 2Se till exempel museer 2021. 3Svensk Scenkonst 2020. Nya sätt att tillgängliggöra kultur gå att ta del av scenkonst hemifrån. Vidare har fria grupper under pandemin uppträtt i parker och andra utomhusmiljöer. Ett exempel är projektet away där danskompaniet Norrdans besökt äldre- boenden och innegårdar med kortare framträdanden i mindre kon- stellationer för invånare som anmält sitt intresse.4 Ett annat exempel är konstnären som skapat , som är en dansupplevelse som utspelar sig i skogen och som är anpassad för ett begränsat antal i publiken.5 6.1.2Kultur har gjorts tillgänglig digitalt Den största utvecklingen inom kulturområdet under pandemin har varit inom det digitala området. Nya innovativa sätt att presentera och tillgängliggöra konst har tagits fram och utvecklats av många olika aktörer. Exempelvis har av Svensk Scenkonsts medlemmar genomfört digitala föreställningar och konserter under pandemin.6 Vissa scenkonst- och musikaktörerna har haft digitala tjänster , medan andra snabbt lanserade nya platt- formar där ett kulturutbud gjorts tillgängligt för allmänheten.7 För scenkonsten har det handlat om såväl inspelningar av äldre före- ställningar som livesändningar och i viss mån nya produktioner (se avsnitt 6.1.3). Ett exempel är Hon ska heta , en föreställning i samarbete mellan Unga och som publiken tog del av direkt via ett videosamtalsystem genom vilket de båda skådespelarna också medverkade.8 Musikföreningar och arrangörer från olika delar av landet har också sänt digitala konserter som kunnat ses över hela världen. Genom initiativet it Home fick flera artister som behövde ställa in sina konserter tidigt en möjlighet att ändå spela live. har sänt jazzkonserter live på den egna Facebooksidan, och genom den digitala musikfestivalen #digistäm- man livesändes under 13 både konserter och workshops med frilansande folkmusiker. 4Svensk Scenkonst 2020. 6Svensk Scenkonst 2021. Nya sätt att tillgängliggöra kultur Även dansband har skapat nya koncept. Perstorpsbandet Donnez byggde till exempel upp en miljonpublik genom att bjuda på konserter med olika teman att dansa till hemma.9 Stora aktörer inom den klassiska musiken har också skalat upp sin digitala verk- samhet. i märkte en ökning med 300 pro- cent av antalet starter på sin playtjänst –, jäm- fört med året innan10 och hade nära 300 000 digitala tittare mars–april 2020.11 Också enskilda aktörer, däribland artister som och ”Timbuktu” Diakité, har genomfört olika mindre initiativ och arrangerat digitala konserter i avskalad och informell inramning, ibland utan mellanhänder, skivbolag eller agenter. Museer har utvecklat sin digitala verksamhet Många av landets museer och kulturarvsaktörer har tagit nya grepp om sin verksamhet och sina publikrelationer under pandemin. Det har till exempel skett genom att de har utvecklat sina presentationer och sin kommunikation, både genom att visa föremål och konstverk men också genom digitala visningar av till exempel kulturmiljöer, vernissager och dialog. De har även skapat utrymme för nya former av gestaltning. som de fysiska besöken till museerna rasade 2020 har många kunnat ta del av innehåll från museerna genom digitala kanaler. Museer som haft stängt för publiken har i stället kunnat prioritera arbetet med att göra samlingarna mer tillgängliga digitalt.12 Även arkivsektorn har under pandemin behövt begränsa till- gången till de fysiska arkiven, och bland annat de enskilda arkiven har lagt resurser på att i stället tillgängliggöra arkivmaterial digitalt. genomförde programverksamhet som föreläsningar, visningar och utställningar i digitala format. Bland museernas initiativ under pandemin kan nämnas Museum som bildade en innovationsgrupp med syftet att skapa digitala produktioner med anknytning till museets utställningar och historia. De bjöd in sina besökare att via museets webbplats dela med 9SVT Nyheter 2021b. 10Ångström, A. 11Svensk Scenkonst 2021. 12Sveriges Museer 2021. Nya sätt att tillgängliggöra kultur sig av sina tankar och berättelser om pandemin. Dessa redogörelser blev därefter en del av har tagit fram en digital återspegling av hela museet i där man som besökare digitalt kan röra sig fritt i museets lokaler, komma nära föremål och även få tillgång till fördjupningsmaterial, till exempel filmer om specifika föremål. Flera museer har också utvecklat sätt att aktivera besökarna hem- ma, genom kurser och workshops i exempelvis hantverk. hade redan tidigare anordnat digitala slöjdträffar och där ökat antalet personer som besökte museets webbplats och föremåls- databas samt kommunikationen via sociala media.14 Som en del av ett mer långsiktigt utvecklingsarbete har tagit initiativ för att utveckla nya utställningsformat. kommer museet att bjuda in konstnärer som får producera hela utställningar på plats, så att konsten inte behöver transporteras. Museet planerar också längre utställningar där program och perfor- mance aktiverar besökare och skapar nya perspektiv som utställningen är öppen.15 Även inom bildkonstområdet har arbetssätten förändrats. Det framgår av våra intervjuer att flera mindre aktörer inom det fria kulturlivet har visat stor flexibilitet. Genom att anpassa sin verk- samhet har de bidragit till ett levande kulturliv när många större institutioner har hållit stängt. Konstgallerier, fristående konstnärer, fotografer och illustratörer har också utvidgat sin digitala försäljning som ett komplement till försäljning på plats. Digitala filmfestivaler och samarbeten med lokala biografer ökade andelen av befolkningen som ser på streamad tv från 47 till 56 procent.16 Många biografer höll stängt under pandemin och en förskjutning skedde av den allt tuffare konkurrensen mellan olika visningsfönster av film när tiden mellan att filmer släpptes på biograf och när de släpptes för streaming minskade.17 Som vi har 13Bohusläns museum 2020. 17Under 2020 lanserades flera filmer på biografer och streamingtjänster . Långfilmen ”Se upp för Jönssonligan” är ett exempel på en film som skulle haft premiär på bio men till följd av pandemin enbart på en streamingtjänst. Se TV4 2020. Nya sätt att tillgängliggöra kultur beskrivit i avsnitt 3.4.5 har detta inneburit utmaningar för bio- graferna och för filmproduktionens ekosystem. Flera initiativ har tagits för att stötta biograferna under pandemin. valde att skänka hälften av sina prenumerationsintäkter från den digitala plattformen Draken Film till en kvalitetsfilmbiograf som prenumeranten själv valde.18 I samband med lanseringen av dokumentären även distributören att göra det möjligt för den som såg filmen hemma att också stötta sin lokala biograf.19 För filmfestivalerna har pandemin inneburit stora begränsningar, men det finns det flera exempel på hur de anpassat sig efter det rådande läget och hittat nya sätt att nå ut till sin publik. Till exempel ställde om till en helt digital festival 2021. genomfördes Junior som en hybrid med ett fåtal fysiska visningar men med fokus på digitala visningar. kunde festivalen nå ut till hela landet och av alla digitala visningar streamades utanför , enligt uppgift från festivalen. Genom projektet fick också grundskoleklasser från olika delar av landet gemensamt, på distans, skapa en kortfilm som visades på festivalen.20 6.1.3Konstnärlig produktion har skett under nya förutsättningar I flera andra länder, till exempel i och , har nedstängningarna varit hårdare reglerade än i under pandemin. Trots det har viss kollektiv konstnärlig verksamhet i mindre kon- stellationer kunnat fortsätta i , vilket framgår av våra inter- vjuer.21 Restriktioner, allmänna råd och rekommendationer har sam- tidigt påverkat verksamheterna, vilka behövt arbeta under nya förutsättningar. Det handlar till exempel om musik- och filminspel- ningar och efterarbete som kunnat fortsätta under pandemin. Även inom scenkonsten fortsatte en del repetitioner av föreställ- ningar och konserter utan publik och med begränsningar. På omarbetades till exempel för att 18Draken Film 2020. 19Se bland annat biografnätverk 2020. 21Till exempel med utsända kulturråd. Nya sätt att tillgängliggöra kultur sångarna skulle kunna hålla till varandra.22 Även en del hantverk och tillverkning har kunnat fortsätta i studior, verkstäder och ateljéer, om än producerade individuellt eller av team som arbetade i skift.23 Att viss konstnärlig produktion har kunnat ske under pandemin har gjort det möjligt för människor att ta del av nya verk under krisen, inte minst på de digitala plattformar som utvecklats och fått ett större genomslag till följd av pandemin. Genom olika typer av digitala plattformar, kanske främst sociala medier, har det varit möjligt för många kulturverksamheter att nå ut till besökare och publik även under pandemin. Såväl institutioner som enskilda konstnärer har till exempel bjudit in publiken till studior, ateljéer och replokaler. Av våra intervjuer med företrädare för kultursektorn framgår att enklare, informella inspelningar och hälsningar från exempelvis artister via mobiler och sociala mediekanaler som Facebook eller Instagram blivit vanligare under pandemin. Å ena sidan nämner flera kultur- aktörer att interaktionen mellan artister och fans, vilken varit upparbetad på sociala medier, blivit mer intensiv under krisen. Å andra sidan tecknas en motsatt bild, framför allt från musiklivet, där flera musiker uppges ha minskat sin närvaro i sociala medier eftersom de har behövt arbeta med andra saker under krisen och därmed haft mindre tid att lägga på att upprätthålla musikkarriären. 6.2Det finns utmaningar med det digitala språnget Bristande tillgång till digital teknik och kompetens För att kunna genomföra streamade konserter krävs ofta särskilda förutsättningar i form av till exempel lokaler, teknik och kunskap. i och valde exempelvis att bygga om sina scener för att kunna hålla avstånd mellan musikerna. Berwaldhallen och Radiosymfonikerna i hade den unika 23Intervjuer med exempelvis Film- & , och chefer för scenkonstinstitutioner som Opera, , och Cirkus Cirkör. Nya sätt att tillgängliggöra kultur förutsättningen att äga dagligt tillträde till största enskilda radiostudio och har under pandemin oförtrutet kunnat producera konserter och uppträdanden, varav flera uruppföranden.24 har dock beskrivit för utredningen hur endast ett fåtal institutioner haft tillräcklig teknik för digitala sändningar på plats. För många aktörer och institutioner har detta inte varit en prioriterad fråga före pandemin. Under pandemin har det därmed skett en stor utveckling för att få tillgång till teknik och kompetens för att genomföra digitala sändningar. Det finns fortsatt stora tekniska behov hos mindre aktörer inom hela musikfältet för att de ska kunna behålla kontakten med sin publik utan att vara hänvisade till hemmastudior och inspelning via mobiltelefoner. Det finns också stor efterfrågan på såväl teknik och tekniskt kunnande som lokaler i landet, både under en återstart och på . Här skulle produktionssamverkan mellan olika aktö- rer kunna leda till synergier. Ett intressant initiativ för konkret pro- duktionssamverkan togs tidigt av Musik i Syd som i sina lokaler i , och välkomnade frilansande aktörer för såväl repetitioner som digitala konserter.25 Nya format ställer krav på kunskap och kvalitet I början av pandemin behövde många aktörer inom branscher med begränsad digital erfarenhet snabbt pröva olika nya sätt att pro- ducera innehåll och det märktes naturligt nog på kvaliteten. Utöver tekniska utmaningar medför digital produktion också att villkoren för dem som framträder på scen förändras vilket kan på- verka både kvalitet och arbetsmiljö. har beskrivit för utredningen hur det kan handla om närbilder som gör att musiker i en symfoniorkester känner sig obekväma, brister i ljudkvaliteten i överföringen och så vidare. Att digitalt inspelat mate- rial ibland finns tillgängligt långt efter inspelningen är en annan omständighet som lyfts av utövare. Det har också lyfts att kulturverksamheter och konstnärer i nästa steg i den digitala utvecklingen vill göra mer specialdesignade digitala produktioner och inte bara filma ett verk som till exempel är anpassat 24Intervju med i och Svensk Scenkonst. Nya sätt att tillgängliggöra kultur för scen och en fysisk publik.26 Diskussionen om hur man kan ut- veckla det digitala utbudet har även handlat om filmade visningar av konst på museer eller konsthallar som kan överföras till verksam- heternas egna kanaler, om de har sådana, eller läggas ut på större plattformar. Men ofta saknar kulturverksamheter de resurser och tekniska kunnande kring exempelvis foto, ljud och ljus, bildpro- duktion, programmering, så kallad virtual reality (VR) med mera som krävs för att utveckla det digitala utbudet. Framöver är det troligt att högre krav kommer ställas på filma- tisering av föreställningar och annan digital kulturverksamhet, inte minst när utbudet ökar. Det finns också anledning att stödja en ut- veckling där det digitala utbudet inte enbart blir ett alternativt sätt att tillgängliggöra kultur utan även ett konstnärligt uttryck i egen rätt. Digital kultur har möjlighet att bidra med nya värden och kvaliteter, där de särskilda insatser och kompetenser som kan krävas för digital kultur måste beaktas och ersättas ekonomiskt. Utövare som utredningen talat med menar att de stora institu- tionerna med möjlighet att producera digital kultur under pandemin missade tillfället att bjuda in konstnärer, producenter och kreatörer med vana och erfarenhet att arbeta digitalt. De menar att fler institu- tioner borde använt tillfället till att skapa nya konstverk eller upp- levelser gjorda specifikt för de digitala formaten genom att anställa och ta in kompetens, för att på så sätt också skapa arbetstillfällen för frilansare. Det finns flera exempel på initiativ som driver frågorna och den digitala utvecklingen framåt. Inom det fria kulturlivet arbetar till exempel koreografen med robotar och artificiell intelligens (AI) och scenkonstkompaniet Bombina Bombast utforskar verklighetens gränser i relation till det virtuella. ett samarbete mellan Musik & Teater, och i , har en ny teknik gjort det möjligt för en orkester och sångare att befinna sig på olika platser.27 Möjligheterna att musicera på distans, utan fördröjning fortsätter att utvecklas.28 Under pandemin provades många olika format för scenkonst, bland annat genom initiativ Scenkonst 21. 26Sjöström, E. 27Stockholms konstnärliga högskola 2018. 28Kungliga Tekniska Högskolan 2020. Nya sätt att tillgängliggöra kultur som och har arbetat med nya digi- tala koncept. – The Ultimate VR Experience ger till exempel publiken möjlighet att uppleva och verk Half Life ur 60 olika vinklar.29 Att utveckla ett digitalt uttryckssätt kan kräva stora resurser, särskilt för mindre kulturaktörer kan den ekonomiska risk det inne- bär att satsa på digitala verktyg hämma utvecklingen. Kulturpoli- tiken bör hitta former att stödja utvecklingen av dels det digitala utbudets kvalitet, till exempel det konstnärliga och tekniska utföran- det, dels utbudets relevans. Det behövs ökad kunskapsöverföring och större möjligheter för risktagande och pilotprojekt som kan visa vägen för att säkra en fortsatt positiv utveckling framåt och undvika en övermättnad på digital kultur. En satsning på konstnärligt driven teknisk utveckling av fältet, där konstnärer inkluderas i utvecklingen av nya tekniska lösningar som kan användas för att utveckla konst- uttryck (jämför avsnitt 5.3.2), skulle kunna driva fram en kompetens- höjning. För att skapa incitament för fortsatt utveckling behöver även det digitala utbudet synliggöras i uppdrag, återrapportering och statistik- insamling (se vidare avsnitt 3.4.7). Varken avtal, ersättning eller plattformar är på plats För att det digitala utbudet ska kunna existera på lång sikt krävs lösningar för att såväl kulturverksamheter som upphovspersoner får intäkter när kulturen tillgängliggörs på en digital arena. I avsnitt 3.4 och 3.5 beskriver vi detta mer ingående. Digital kultur har potential att nå publik oberoende av geogra- fiska avstånd. Det digitala kulturutbudet nationellt och internatio- nellt är enormt. Som vi beskriver i avsnitt 4.8 spelar dock kännedom om kulturutbudet och digital kompetens stor roll för individens möjligheter att hitta i utbudet. Men tydliga och samlande plattformar för utbudet saknas för till exempel museer, livemusik, och scenkonst. Ett intressant initiativ under pandemin är SVT:s digitala platt- form Hemmakultur. På SVT Scen presenteras också både tidigare livesända och visade konserter och föreställningar samt nya verk av 29Kungliga Operan 2021. Nya sätt att tillgängliggöra kultur svenska kreatörer.30 fortsatte under pandemin att producera och sända konserter, radioteater och dramapoddar. Inom museiområdet är webbplatsen Historia som lanserades ett intressant exempel på ett digitalt initiativ. Webb- sidan riktar sig till mellan- och högstadieelever och lärare och samlar digitalt material från flera museer.31 Det pågår diskussioner inom museiområdet om en samlande plattform för hela . I de digi- tala plattformarna finns en utvecklingspotential som kan spela en viktig roll för att nå ut med ett mångfacetterat och varierat digitalt utbud, inte minst till barn och unga. •Under pandemin tog kultursektorn flera grepp för att nå publik och konsumenter, inte minst äldre personer, på nya sätt, genom uppsökande eller anpassade evenemang.