sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — en utökning av godtagbara planavvikelser (se avsnitt 7.18.9) kan komma att bidra till en mer resurseffektiv utveckling av det befintliga bestån- det och till utökade möjligheter att dela lokal, främst eftersom åtgär- derna inte behöver föregås av ett planarbete. Vissa åtgärder som inte kommer att omfattas av krav på bygglov enligt våra förslag behöver vidare följa skyddsbestämmelser i en detalj- plan eller områdesbestämmelser för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion (se avsnitt 7.17.2). Detta ger ett förstärkt skydd i förhållande till dessa risker jämfört med , inte minst i de områden som är som mest utsatta av klimatförändringar. Kravet på rivningsanmälan kommer med vårt förslag att även om- fatta ekonomibyggnader (se avsnitt 7.16.4). Vi bedömer att detta kan ge bättre förutsättningar för att säkerställa ett hållbart omhänder- tagande av rivningsavfall från dessa i många fall stora byggnader. Möjligheten att i samband med nybyggnad kunna genomföra en inte lovpliktig tillbyggnad (se avsnitt 7.19.3) bedömer vi också kom- mer att bidra till en minskning av utsläpp av växthusgaser. Detta då åtgärderna kan göras i ett sammanhang och rivning av vissa helt nya delar därmed undviks. Detta kan också bidra till ekonomisk håll- barhet då kostnaden för genomförandet av dessa projekt i vissa delar kan komma att minska. Flera av våra förslag har också en positiv konsekvens för social hållbarhet. Se särskilt beskrivningen i avsnitt 9.8 (enskilda), 9.9 (barn) och 9.10 (jämställdhet och integration). Vårt förslag att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som sam- manlagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) har som syfte att underlätta för nystartande av företag, särskilt på landsbyg- derna (se avsnitt 9.7.2). För vissa mindre omfattande byggnadsverk kommer, med våra förslag, inte heller krav på lov att ställas om åtgärden vidtas i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmelser. Detta gäller exempelvis för komplementbyggnader som inte är större än (se avsnitt 7.6.4) och för murar och plank, altaner och pooler (se avsnitt 7.7.2), om de inte placeras nära gräns (se av- snitt 7.8). Även t.ex. parkeringsplatser kommer att få uppta en större yta utan krav på lov utanför detaljplanelagt område (se avsnitt 7.7.8). Dessa förslag bedömer vi kommer att underlätta för de som bor och verkar på landsbygderna. Under utredningsarbetet har dock framkommit att komplement- byggnader till en- och tvåbostadshus i ett område som inte omfattas av detaljplan kan vara av relativt omfattande storlek i absoluta mått (nuvarande 9 kap. 6 § PBL). Genom vårt förslag med en gräns för när lovplikten infaller, kan således vissa åtgärder som – i vart fall i vissa kommuner – inte bedöms om- fattas av lovplikt därmed komma att omfattas av krav på lov. I vårt förslag till nytt regelverk för lovplikt i skyddade områden respektive värdefulla områden har det mindre betydelse om åtgärden vidtas i ett område med en detaljplan eller områdesbestämmelser eller utanför ett sådant område (se avsnitt 7.9 och 7.10). Beroende på var gränsen för ett sådant skyddat eller värdefullt område går, kan lovplikten därför komma att öka för vissa åtgärder på landsbygderna i förhållande till vad som gäller . 9.11.4Konsekvenser för den bebyggda miljön Beskrivning av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö framgår av av- snitt 3.5.2. politik för gestaltad livsmiljö beskrivs i av- snitt 3.5.6 och kulturmiljömålen i avsnitt 3.5.5. Incitamentsstyrande effekter av lov- och anmälningsplikt i den bebyggda miljön beskrivs i avsnitt 7.5.2. Stärkt skydd för identifierade kulturvärden Vårt förslag om krav på att i översiktsplanen redovisa sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL samt kommunens syn på vilka hänsyn som krävs för att tillvarata byggnadsverkens, platsernas och områ- denas värden (se avsnitt 7.10.7) bedömer vi kommer att förbättra skyddet för kulturvärden. En förutsättning är dock att kommunerna gör detta (se avsnitt 9.4 och 9.5.6). Att utveckla planeringsunderlag i kommunerna är en förutsätt- ning för att kunna ta tillvara och utveckla viktiga kulturmiljövärden och ligger i linje med preciseringen av miljömålet God bebyggd miljö genom Hållbar samhällsplanering och Kulturvärden i bebyggd miljö (se avsnitt 3.5.2). Risk för byggnadsverk och områden där kulturvärden ännu inte har identifierats För byggnadsverk och områden där kulturvärden ännu inte har iden- tifierats finns en risk att viktiga värden går förlorade både med våra förslag och med dagens regelverk. Enligt nuvarande bestämmelser är det den enskilde byggherren som ska avgöra både om byggnaden om- fattas av kraven i 8 kap. 13 § PBL och om åtgärden är en sådan som påverkar byggnadens yttre utseende avsevärt och därmed omfattas av krav på bygglov (se nuvarande 9 kap. 2 § första stycket 3 c PBL). Vi bedömer att vårt förslag om krav på utpekande av sådana värdefulla byggnadsverk och bebyggelseområden i översiktsplanen kombinerat med en tydligare lovpliktsbestämmelse innebär ett ökat skydd för aktuella kulturvärden jämfört med . Stärkt skydd vid rivning och skydd även för vissa anläggningar Rivningslovsplikten är knuten till om en byggnad ligger i ett område som omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmelser eller inte. Enligt vårt förslag kommer avgränsningen inte bara vara beroende av om särskilda skyddsbestämmelser finns i en detaljplan eller områdesbestämmelser, utan också av om åtgärden ska vidtas på ett värdefullt byggnadsverk eller inom ett värdefullt bebyggelse- område enligt 8 kap. 13 § PBL (se avsnitt 7.12). Vi bedömer att detta blir den mest adekvata avgränsningen i förhållande till skyddet av kulturvärdena. Detta kan innebära att exempelvis för stadssiluetten karaktärsstarka vattentorn kommer att kunna omfattas av rivnings- lovsplikt, liksom stadsbildstypiska plank i vissa äldre småhusområden och stadskärnor samt tidstypiska och ikoniska skyltar. Med vårt förslag kommer således skyddet för kulturvärdena i dessa delar att stärkas. Särskilt om skydd för underhåll av skyddade byggnader krävs anmälan vid underhåll av byggnader som omfattas av vissa skyddsbestämmelser i en detaljplan. Vi föreslår att denna anmälnings- plikt ska upphöra att gälla samt att åtgärden heller inte bör omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.16.4 och 7.10.5). Det betyder att sådan fråga i förekommande, enstaka fall får hanteras genom byggnadsnämn- dens tillsynsverksamhet, eller genom möjligheten till frivilligt lov. Särskilt om att följa detaljplan och områdesbestämmelser I våra förslag till avgränsning av lovplikten har vi beträffande vissa åt- gärder utgått från storleksbegränsningar som i princip motsvarar dem som sammantaget gäller enligt dagens undantag för en- och tvåbostads- hus (se avsnitt 7.6.3 och 7.6.5). I vissa fall kan därmed en enskild åtgärd som inte omfattas av krav på lov bli mer omfattande än . Med vårt förslag kommer de tillbyggnader och komplement- byggnader som i anslutning till en- och tvåbostadshus kan upp- föras utan lov och i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser också få uppföras utan lov på motsvarande sätt i anslutning till andra byggnader. Vi har övervägt om även dessa åtgärder ska få genomföras i strid detaljplan eller områdesbestämmelser, men stannat vid att detta inte skulle vara ändamålsenligt, bl.a. med hänsyn till den bebyggda miljön (se avsnitt 7.17.2. Vi har dock funnit att uppförande av murar, plank samt altaner och pooler bör få ske i strid mot gällande plan (se avsnitt 7.17.2 samt 7.7.2). Illustrerade exempel på åtgärder i den bebyggda miljön För att underlätta förståelsen för och konsekvenserna av våra förslag för den bebyggda miljön, följer nedan några illustrationer på åtgärder som till sin omfattning ligger nära det som maximalt kan ske utan krav på lov enligt våra förslag. Vår bedömning är att omfattningen av dessa åtgärder i stora delar motsvarar dagens bebyggda miljö och ett samtida sedvanligt byggande, vilket talar för förhållandevis be- gränsade konsekvenser i den bebyggda miljön. Vi bedömer således att en förprövning av dessa åtgärder inte är nödvändig för att upp- rätthålla kvaliteten i den bebyggda miljön. För att särskilt belysa tak- nockshöjdens påverkan i den bebyggda miljön har vi också tagit med ett exempel där det är just denna parameter som är utslagsgivande för lovplikten (se figur 9.5) och där lovplikt alltså även fortsättnings- vis med våra förslag kommer att krävas. Undantaget från lovplikt och dess konsekvenser förutsätter att åtgärden inte utförs inom ett värdefullt eller skyddat område eller på ett värdefullt eller skyddat byggnadsverk. I detta sammanhang vill vi också upprepa att de materiella kraven på åtgärderna i fråga i princip inte ändras genom våra förslag, utan frågan är snarare om kravuppfyllnad ska kontrolleras vid en förpröv- ning eller i efterhand inom ramen för byggnadsnämndernas tillsyn. Även kommunernas möjligheter att genom bestämmelser i detalj- plan och områdesbestämmelser ställa särskilda arkitektoniska krav vid nyproduktion eller för bevarande kommer att finnas kvar. Notera särskilt att kravet på att följa detaljplan och områdesbestäm- melser även fortsatt föreslås gälla för alla byggnadstyper utom vissa tillbyggnader och komplementbyggnader till en- och tvåbostadshus. Murar, plank, altaner och pooler behöver, enligt vårt förslag, inte heller följa plan (se figur 9.8). Vi avslutar med en illustration (se figur 9.10) som visar på hur en anläggning kan påverka landskapsbilden. Vid större logistikcentraler omfattas stora ytor av materialgårdar, som kan vara mer eller mindre fyllda med material/containrar. För att kunna nyttja sådana stora materialgårdar effektivt är det också vanligt med krankonstruktioner, som då kan bli en integrerad del i anläggningen som sådan. På av- stånd är det då inte ovanligt att just kranarna får en påtaglig inverkan på landskapsbilden (se avsnitt 7.7.8). Figur 9.1 Kafé utanför sammanhållen bebyggelse Bildbeskrivning: Illustration av ett kafé inrymt i en äldre komplementbyggnad i anslutning till en g ård. Utanför sitter människor i grupper och fikar. Är den inte större kan inredandet göras utan bygglov om bygg - naden finns i ett område som inte omfattas av en detaljplan, som ligger utanför sammanhållen bebyg - gelse och som inte är ett skyddat eller särskilt värdefullt område. Skylten på byggnadens fasad behöver normalt inte heller bygglov och inte heller parkeringsplatser på på fastig- heten. För en ändring som väsentligt påverkar byggnadens brandskydd eller konstruktionen av bygg- nadens bärande delar krävs dock en anmälan för att säkerställa de byggtekniska egenskapskraven. En bullrande eller på annat sätt störande verksamhet får inte innebära en betydande olägenhet för grannarna, vilket gäller oavsett om åtgärden omfattas av krav på lov eller inte. Figur 9.2 Tillbyggnad med ett större uterum Bildbeskrivning: Illustration av ett enbostadshus med mansardtak och en tillbyggnad i ena hörnet, i ett plan i form av en flerkantig byggnadsdel i ett plan med mycket glas. Tillbyggnaden av uterummet skulle kunna uppföras utan bygglov då den har en brutto area som är mindre än och då den inte heller överstiger den befintliga byggnadens taknockshöjd. Bygglov krävs dock om tillbyggnaden ska göras på en särskilt värdefull byggnad eller om det område byggnaden ligger i är särskilt värdefullt. Figur 9.3 Tillbyggnad med ett torn Bildbeskrivning: Illustration av ett resligt enbostadshus med sadeltak, med en tillbyggnad i två våningar i form av ett torn i ena hörnet samt en balkong i det övre planet på kortsidan. På tornets tak är det en terrass. Torntillbyggnaden skulle kunna uppföras utan bygglov. Med en bruttoarea per våning blir tillbyggnaden på totalt bruttoarea. Resterande del av ”potten” bruttoarea/öppenarea innan bygglov krävs kan exempelvis användas till en balkong (som den till vänster i illustrationen) eller ett skärmtak över en uteplats. En tillbyggnad får inte över- stiga den befintliga byggnadens taknock utan lov. Notera att en terrass eller en balkong placerad högt upp kan innebära en olägenhet för grannarna om insynen blir betydande – sådana hänsyn ska alltid tas oavsett om åtgärden omfattas av krav på bygglov eller inte. Bygglov krävs om tillbyggnaden ska göras på en särskilt värdefull byggnad eller om det område byggnaden ligger i är särskilt värdefullt. Figur 9.4 En villatomt i ett område som omfattas av en detaljplan Bildbeskrivning: Illustration av ett enbostadshus med sadeltak med kortsidan mot gatan med en entré och ett mindre skärmtak, med en tillbyggnad i ett plan vid ena långsidan och en takkupa. På tomten finns ett garage med plats för en bil samt en hårdgjord yta framför och en mur i tomtgräns mot gata. Ett garage (komplementbyggnad) för en bil kan uppföras utan bygglov så länge byggnadsarean inte är större än och taknockshöjden inte överstiger . Tillbyggnader ut på tomten samt takkupor kan tillsammans utföras utan bygglov då deras totala bruttoarea/öppenarea inte överstiger Den plattsatta parkeringsytan är inte större än och omfattas därför inte av krav på bygglov, men får inte strida mot bestämmelser i detaljplanen. Muren i tomtgräns mot gata är på sin högsta punkt och kan därmed också uppföras utan bygglov. Notera att markuppfyllnader, exempelvis genom motfyllning av en mur, inte får göras utan marklov om åtgärden ändrar höjdläget mer än . Notera också den lägre murhöjden vid utfarten från parkerings - platsen; oavsett om åtgärden omfattas av krav på bygglov eller inte får muren inte uppföras om den kan innebära fara för människors hälsa och säkerhet (exempelvis trafiksäkerhet) eller betydande olägen- het på annat sätt. Bygglov krävs för åtgärder som ska utföras på en särskilt värdefull byggnad eller i ett särskilt värdefullt område. Figur 9.5 Hög komplementbyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan Bildbeskrivning: I blickfånget finns ett tvåbilsgarage med sadeltak, med en takvinkel på och med ett stort fönster i gavelspetsen. Vid sidan av garaget syns en del av ett enbostadshus vars taknock nästan är på samma nivå som garagets. Detta garage omfattas av krav på bygglov eftersom taknockshöjden överstiger . Ett tvåbils- garage med förrådsyta kan annars rymmas inom de byggnadsarea som inte omfattas av krav på bygglov i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Med en lägre takvinkel och därmed lägre taknockshöjd skulle byggnaden inte bli lika dominerande jämfört med enbostadshuset till höger i bild som den är bör vara ett komplement till. Jfr även figur 9.4. Med en hög taknockshöjd kan också rymmas ytterligare en våning, vilket skapar en betydligt mer omfattande exploatering. Bygglov krävs också om åtgärden ska vidtas i ett särskilt värdefullt område. Bildbeskrivning: Ett enbostadshus med sadeltak och med den längre och lägre fasaden mot gatan och med en altan längs med hela långsidan. Så här kan en altan om cirka 40–och med en höjd av med ett relativt tätt räcke med en höjd av se ut. Denna altan skulle med vårt förslag inte omfattas av krav på bygglov och inte heller behöva följa en detaljplan eller områdesbestämm elser. En altan som är större än behöver däremot följa befintliga planbestämmelser. Bygglov krävs om åtgärden ska utföras i anslutning till en särskilt värdefull byggnad eller inom ett särskilt värdefullt område. Figur 9.7 Fasadändring, takkupa och entrétillbyggnad Bildbeskrivning: Ett enbostadshus med ett inrett övre plan med en takkupa vars nock är i liv med den ursprungliga byggnaden. Byggnaden är tillbyggd på kortsidan med en lägre del i ett plan. Över entrén finns ett skärmtak. Denna sidotillbyggnad har fått en ändrad takutformning (fasadändring) från ett lågt sluttande sadeltak till en terrass. På en byggnad som inte är särskilt värdefull och heller inte ligg er i ett särskilt värdefullt område, kan detta göras utan bygglov. Notera dock att en terrass kan innebära en olägenhet för grannarna om insynen blir betydande – sådana hänsyn ska alltid tas oavsett om åtgärden omfattas av krav på lov eller inte. Takkupan genererar bruttoarea och kan byggas utan lov så länge inte ”potten” om 30 kvadrat- meter överskrids. Entréns större skärmtak genererar öppenyta och ska därmed räknas in ”potten” om , då dessa omfattar såväl brutto- som öppenarea. Figur 9.8 Plank eller staket mot gata i villaområde Bildbeskrivning: Illustrationen visar en korsning i ett villakvarter, med två tomter till vänster i bild. Ena tomten, närmast i bild, är omgärdad av ett plank och den andra med växtlighet. I båda hörnen närmast korsningen är planket respektive växtligheten lägre i en sikttriangel med hänsyn till trafiksäkerheten på platsen. En cyklist syns i korsningen och en person med barnvagn passerar på gata n. gjord utifrån en ögonhöjd om , vilket ungefär motsvarar ögonhöjden för ett barn i 7 -års- åldern eller för en bilförare. Den här relativt täta hägnaden runt en villatomt är över gatans nivå. Hägnaden skulle därmed inte omfattas av krav på bygglov och får också strida mot en detaljplan (t.ex. att ett visst område inte får bebyggas). Nära korsningen är hägnaden sänkt till för trafik- säkrare möten på motsvarande sätt som häcken är klippt på andra sidan gatan – oavsett om en åtgärd omfattas av krav på bygglov eller inte får den inte ske så att åtgärden innebär fara för människors hälsa och säkerhet (exempelvis trafiksäkerhet) eller betydande olägenhet på annat sätt. Figur 9.9 Komplementbyggnad vid flerbostadshus Bildbeskrivning: Illustrationen visar innergården i ett kvarter med flerbostadshus med utanpåliggande balkonger, ursprungligen . På gården ett nybyggt lusthus. Det här lusthuset om skulle kunna uppföras utan bygglov. Utan bygglov skulle också i samma storlek kunna uppföras t.ex. ett tak över en cykelparkering eller ett . Även bal - kongerna skulle kunna glasas in utan bygglov. Inglasning av en balkong är en s.k. fasadändring, men då denna fasad inte vetter mot en allmän plats omfattas åtgärden inte av krav på bygglov. Åt gärderna får dock inte utföras utan bygglov om byggnaden är särskilt värdefull eller ingår i ett område som är särskilt värdefullt. Figur 9.10 Logistikanläggning med portalkran Bildbeskrivning: Illustrationen visar en portalkran som höjer sig över omgivande landskap. Vid en logistikanläggning – med en stor materialgård – kan en portalkran vara den del av anläggningen som är mest påtaglig i landskapets silhuett. Den här portalkranen har inte någon egen funktion på platsen, utan är en integrerad del i den lovpliktiga materialgården. 9.11.5Konsekvenser för tillgänglighet, hälsa och säkerhet Vårt förslag att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som sam- manlagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) innebär att tillgängligheten till dessa lokaler inte prövas i förväg. De mate- riella kraven – bl.a. de om tillgänglighet – gäller dock även för dessa åtgärder. Om kraven inte uppfylls går detta således att komma till rätta med genom tillsyn. Det kan exempelvis handla om att komplettera entrén med en ramp eller att bredda en dörröppning. Vi bedömer att konsekvenserna i ett tillgänglighetsperspektiv är för- hållandevis små och dessutom relativt enkla att i förekommande fall åtgärda. Kravet på anmälan vid vissa förändringar som rör de tekniska egenskapskraven kvarstår med våra förslag. Detta kan exempelvis bli aktuellt vid en ändrad användning av ett stall till ett bed and breakfast eller när två matbutiker slås ihop till en och byggnadens brandskydd då väsentligen påverkas. Vi bedömer att konsekvenserna av våra för- slag i denna del blir mycket små. Åtgärder som inte omfattas av krav på lov ska med vårt förslag följa skyddsbestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser beträffande skyddsåtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Detta ger ett förstärkt skydd i fråga om människors hälsa och säkerhet. Kravet på att all nybyggnad av bostad ska omfattas av ett krav på bygglov ökar också förutsättningarna för att krav som påverkar män- niskors hälsa och säkerhet tillgodoses. Målen med digitaliseringspolitiken framgår av avsnitt 3.5.10. Vi föreslår att kungörelser av ansökningar om lov och förhands- besked och om beslut i dessa ärenden ska ske på kommunens an- slagstavla i stället för i Post- och (se avsnitt 7.19.9 och 7.19.22). Vi bedömer att detta kommer att underlätta kommu- nens handläggning av ärendena och också leda till att kungörelserna blir mer lättillgängliga för berörda. Tillgängligheten blir än bättre om kommunerna dessutom skapar möjlighet för digital prenumeration eller motsvarande på kungörelser på den kommunala anslagstavlan, t.ex. inom hela eller del av kommunen. I sammanhanget bör fram- hållas att kommunen i sina lokaler eller på annan plats ska ge allmän- heten möjlighet att ta del av innehållet på anslagstavlan (8 kap. 9 § andra stycket KL), för att tillgodose dem som inte har tillgång till internet. Vi har föreslagit ett antal nya definitioner i PBL i syfte att ytter- ligare tydliggöra framför allt avgränsningen av lovplikten och i syfte att underlätta för ytterligare digitalisering och automatisering av hand- läggningen av ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan (se av- snitt 7.4.3). Vi föreslår också att ytterligare ett antal termer och ut- tryck blir föremål för en översyn, bl.a. för att ytterligare underlätta för digitaliseringen (se avsnitt 7.25). Som vi har anfört i avsnitt 7.2.4 omfattar den plan- och byggrättsliga regleringen även grundlagsskyddade och europarättsliga rättigheter. Regleringen rör frågor som i många avseenden även regleras unions- rättsligt. Primärrättsligt kan det t.ex. handla om egendomsskyddet (rätten till egendom) som regleras i artikel 17 i EU-stadgan. Unionsrätten har vidare genom rättspraxis kom- mit att innefatta allmänna rättsprinciper om bl.a. rätt till domstols- prövning (se t.ex. artikel 4.3 och 19.1 i EU-fördraget32). Artikel 47 första stycket i EU-stadgan anger att var och en vars unionsrättsliga rättigheter kränkts har rätt till ett effektivt rättsmedel inför en dom- stol. Vidare åligger det varje medlemsstat att i sin interna rättsord- ning fastställa de processuella regler som gäller för den talan som syftar till att säkerställa skyddet för enskildas rättigheter enligt unionsrätten. Sådana processuella regler får varken vara mindre förmånliga än dem som avser en liknande talan som grundar sig på nationell rätt (lik- värdighetsprincipen) eller göra det i praktiken omöjligt eller orimligt svårt att utöva rättigheter som följer av unionsrätten (effektivitets- principen).33 Det finns vidare att stort antal sekundärrättsliga akter som påver- kar den plan- och byggrättsliga regleringen. Delar av våra förslag har viss koppling till MKB-direktivet och Århuskonventionen. Vi bedömer att våra förslag rörande krav på lov –tillsammans med de förslag som lämnats genom regeringens pro- position Genomförandet av MKB-direktivet34 – för vissa typer av an- läggningar är förenliga med unionsrätten. Detsamma gäller våra för- slag som påverkar rätten till domstolsprövning (se avsnitt 7.6.10 och 7.21.5). Vi anser att våra förslag även i övrigt är förenliga med . 32Europeiska unionens fördrag. 33Se HFD 2015 ref. 79. 2020/21:174. 10.1Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Ändringarna innebär bl.a. att det tidigare 9 kap. PBL upphävs och ersätts av ett nytt 9 kap. PBL. Bakgrunden till förslaget att upphäva 9 kap. PBL och placera bestämmelserna, ändrade och nya, i ett nytt 9 kap. PBL är dels det stora antalet ändringar som föreslås, dels behovet av att förenkla hela kapitlet och ge det en ny disposition.