sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — (xxx)om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) ska upp- höra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och pröv- ning av mål och ärenden om färdigställandeskydd som har påbörjats före ikraftträdandet. 1.4Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 16 kap. 2 d § och 26 kap. 9 a § ska ha följande lydelse. får inte med stöd av 2 § besluta villkor i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i 1. bostadsbyggnaden ingår i 1. bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller ett område som omfattas av en omfattas av ett bygglov enligt detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt plan- och bygg- och det i planbeskrivningen till lagen (2010:900) och det i plan- planen eller i lovet har angetts beskrivningen till planen eller i beräknade bullervärden, och lovet har angetts beräknade buller- 2.villkoren skulle innebära strängare krav avseende omgivnings- buller än vad som följer av dessa värden. Trots första stycket får villkor som innebär strängare krav be- slutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. hus som avses i 9 kap. 4 a § plan- hus som avses i plan- och bygg- och bygglagen får aldrig föranleda lagen får aldrig föranleda villkor villkor i fråga om omgivnings- i fråga om omgivningsbuller. I fråga om omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad får tillsyns- myndigheten inte besluta om förelägganden eller förbud om det i planbeskrivningen till detaljplanen eller i bygglovet enligt (2010:900) har angetts beräknade bullervärden och om- givningsbullret inte överskrider dessa värden. 40Senaste lydelse 2018:1407. 41Senaste lydelse 2014:901. Trots första stycket får förelägganden eller förbud beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Förelägganden eller förbud får Förelägganden eller förbud får dock aldrig beslutas i fråga om dock aldrig beslutas i fråga om omgivningsbuller vid ett sådant omgivningsbuller vid ett sådant ses i 9 kap. 4 a § plan- och bygg- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:814) med särskilda be- stämmelser om gaturenhållning och skyltning dels att 10 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 § ska lyda ”Skyltar, ljusanord- ningar m.m.”. Bestämmelserna i 6–9 §§ gäller inte anordningar inom vägområde eller för vilka bygglov krävs eller har lämnats. Bestämmelserna gäller inte hel- ler sådana åtgärder avseende skyl- tar och ljusanordningar som inte kräver bygglov efter beslut enligt 7 § första stycket (2010:900). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2014:227) om färdigställandeskydd Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2014:227) om färdigställande- skydd att 2 § ska ha följande lydelse. Ett färdigställandeskydd ska finnas vid en 2.tillbyggnad eller åtgärd som är anmälningspliktig enligt före- skrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § plan- och bygg- lagen (2010:900), om det finns behov av ett sådant skydd. hövs dock inte, om åtgärden en- hövs dock inte för byggnad eller ligt 9 kap. 4–4 c §§ plan- och bygg- tillbyggnad, om åtgärden inte om- lagen inte kräver bygglov. fattas av krav på bygglov enligt 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för handläggning och prövning av mål och ärenden om färdigställandeskydd som har på- börjats före ikraftträdandet och mål och ärenden som avser över- klagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 42Senaste lydelse 2015:669. I det här kapitlet redogör vi för , ut- redningens arbetsformer, andra utredningar m.m. av betydelse och betänkandets disposition. Regeringen beslutade kommittédirektiven Ett förenklat och effektivt regelverk för bland annat bygglov (Dir. 2020:4, se bilaga). Enligt direktiven ska en särskild utredare göra en syste- matisk översyn av regelverket för lov. Syftet med utredningen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska föreslå när lovplikt respektive anmäl- ningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder, vilka förutsätt- ningar som bör vara uppfyllda för att lov ska ges och lämna de förslag till ändringar och följdändringar i plan- och byggregelverket och i annan reglering som bedöms motiverade utifrån utredarens analyser och ställningstaganden. När det gäller bakgrunden till direktiven framgår att regelförenk- lingar i plan- och bygglagstiftningen är en prioriterad fråga för reger- ingen. Även den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemo- kraterna, , och Liberalerna (januariavtalet) innebär att omfattande regelförenklingar i (2010:900), PBL, ska genomföras. Enligt avtalet ska bl.a. enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område införas och ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård utredas. i PBL även föremål för tillkännagivanden från . har bl.a. tillkännagett att PBL behöver moderniseras och att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade.1 Parallellt med detta har flera aktörer, bl.a. , Kommuner och Regioner samt flera kommuner och länsstyrelser framfört att många av de förenklingar som genomförts i regelverket , särskilt införandet av fler undantag från krav på bygg- lov, har bidragit till att regelverket blivit ologiskt och svåröverskåd- ligt. Även mark- och miljödomstolarna har uppmärksammat detta. Enligt direktiven ska översynen omfatta 9 kap. PBL och 6 kap. plan- och byggförordningen (2011:338), PBF, samt andra relevanta delar av regelverket. Direktiven är indelade i fyra olika delar; lov- och anmälningsplikt, förutsättningar för lov, åtgärder som bör kunna tillåtas i strid med gällande detaljplan eller områdesbestämmelser samt slutligen vilken krets som ska underrättas om en ansökan och ett beslut och ha möjlig- het att överklaga beslutet. För varje del anges vad utredaren ska utreda. I fråga om lov- eller anmälningsplikt anges att utredaren ska –analysera behovet av lovplikt (bygglov, marklov och rivningslov), förhandsbesked, tidsbegränsade lov och anmälningsplikt samt föreslå i vilken utsträckning som lovplikt respektive anmälnings- plikt bör gälla för olika typer av åtgärder och i vilka fall förhands- besked och andra tillstånd enligt 9 kap. PBL ska vara möjliga att söka, utan att kravet på lov och anmälan sätts högre än vad som är motiverat med hänsyn till vad som framkommit i analysen, –redovisa de principer och avvägningar som ligger till grund för förslagen, –ta ställning till lovpliktens omfattning när det gäller ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till en gård, –ta ställning till om det finns starka skäl för att återinföra lovplikt för vissa åtgärder, med utgångspunkten att sådana åtgärder som tillåts få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser även fortsättningsvis ska få göra det, 2013/14:CU10 punkt 1, rskr. 2013/14:187, bet. 2015/16:CU1 punkt 8, rskr. 2015/16:79 och bet. 2016/17:CU15 punkt 1, rskr. 2016/17:234. –ta ställning till på vilken nivå författningsförslag om lov- och an- mälningsplikt bör regleras för att systemet ska vara ändamåls- enligt och tydligt, och –vid behov lämna förslag om den lovplikt som följer av gällande detaljplaner och områdesbestämmelser. I fråga om vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att bland annat lov ska kunna ges anges att utredaren ska –föreslå vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att lov eller förhandsbesked m.m. ska ges, –ta ställning till om olika förutsättningar ska gälla för olika åtgärder och redovisa de avvägningar som ligger till grund för förslaget, –utreda och föreslå enklare regler för byggnation utanför detalj- planelagt område, –ta ställning till om ytterligare åtgärder eller kompletteringsåtgär- der kan komma i fråga för en begränsad lokaliseringsprövning, förutsatt att detaljplanekravet kvarstår oförändrat, och i det sam- manhanget även överväga om exempelvis ett kafé eller ridhus och liknande åtgärder i anslutning till en gård kan komma i fråga för en begränsad prövning som ett alternativ till slopad lovplikt, och –föreslå vilka förutsättningar och krav som lovfria åtgärder ska uppfylla. I fråga om vilka åtgärder som bör kunna tillåtas i strid med gällande detaljplan och områdesbestämmelser anges att utredaren ska –föreslå vilka åtgärder som bör få genomföras i strid med detalj- plan och områdesbestämmelser, och –analysera och vid behov föreslå förändringar i kravet på s.k. plan- enligt utgångsläge i 9 kap. 30 § första stycket 1 PBL, med utgångs- punkten att anpassa det till olika situationer där det anses vara lämpligt att tillåta lovpliktiga åtgärder, trots att byggnadsverket strider mot gällande plan. Slutligen i fråga om vilken krets som ska underrättas om en ansökan och ett beslut och ha möjlighet att överklaga beslutet anges att utre- daren ska –ta ställning till i vilka fall behovet av att enskilda kan bevaka sina intressen och komma till tals motiverar en lovplikt och redovisa de avvägningar som ligger till grund för förslaget i detta avseende, –vid behov föreslå ändrade regler i fråga om vilken krets som ska underrättas om en ansökan om lov eller förhandsbesked, och vid behov även anmälan om startbesked, och ges möjlighet att yttra sig över ansökan, –vid behov föreslå ändrade regler i fråga om vilken krets som ska delges beslutet eller på annat sätt få del av och möjlighet att över- klaga beslutet, –ta ställning till i vilken utsträckning som beslut på området bör kunna överklagas till domstol med utgångspunkt i Europakon- ventionens krav på rätt till domstolsprövning, –vid behov föreslå ändrade regler i fråga om hur överklagade ären- den och mål ska handläggas i överprövande instanser, och –ta ställning till vem som ska kunna lämna ett medgivande som en förutsättning för att lov inte ska krävas, och på vilket sätt det ska lämnas, om sådana förslag ges, och då beakta analys i verkets rapport möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder2. Utredaren ska bedöma och redovisa lämnade förslags konsekvenser. Även förslag som har övervägts men avfärdats ska redovisas och motiveras översiktligt. Uppdraget ska redovisas . Avslutningsvis kan nämnas att regeringen beslutat att till utred- ningen överlämna Försvarsmaktens och av elektromagnetiska störningars försvårande för totalförsva- rets intressen eller anläggningar3.4 2Boverkets rapport 2015:33. 4Regeringens beslut (Fi2020/04409). Sekretariatet har varit bemannat med två till tre personer. Den sam- manlagda arbetstiden – inklusive arbetande utredare – har varierat med mellan 2–3,5 årsarbetskrafter. Utredningen har tillämpat råd och rekom- mendationer för möten. Alla möten med expert- och referensgrupper har hållits digitalt. Internt i utredningen har endast två fysiska möten ägt rum. Det ena hölls , innan de då aktuella restriktionerna hade trätt i kraft, och det andra innan pandemins s.k. ”andra våg”. Sakkunniga, experter och referensgrupper Av direktiven framgår att utredningen ska samråda med , , , , , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Myndigheten för delaktighet, länsstyrelserna, Kommuner och Regioner och vid behov även med andra aktörer. Företrädare för nämnda myndigheter och organisationer har tillsam- mans med en företrädare för och en för knutits till utredningen som av regeringen förordnade experter. Dessa experter har tillsammans med av regeringen förord- nade sakkunniga deltagit vid totalt fem möten med utredningen. Vilka personer som förordnats som sakkunniga och experter framgår av betänkandets missiv. Utredningen har också haft två avstämningsmöten med en poli- tisk referensgrupp, till vilken riksdagspartierna getts möjlighet att utse var sin företrädare. Utredningen är inte någon parlamentarisk kommitté, men mot bakgrund av vår ambition att presentera förslag som är genomförbara, gjordes tidigt i utredningsarbetet bedömningen att en sådan politisk referensgrupp skulle kunna vara ett ändamåls- enligt sätt att berika utredningens underlag. Följande personer har deltagit i den politiska referensgruppen: (M), till , (L), (SD), (MP), Momodou (V), (C), (M), , (S) och (KD). Utredningen har vidare knutit ytterligare en referensgrupp till sig, med praktiskt verksamma personer med särskilda sakkunskaper om den plan- och byggrättsliga regleringen och dess tillämpning – såväl utifrån ett kommunalt som ett exploatörsperspektiv. Även företrädare för organisationerna Villaägarna och Fastighetsägarna har ingått i denna referensgrupp. Det har hållits fyra möten med denna referensgrupp. Följande personer har deltagit i referensgrup- pen: chefsjuristen (), seniora förbunds- juristen (Villaägarna), biträdande bygglovschefen (kommun), bygglovshandläggaren (kommun, tillika ordförande i och byggnadsnämndssekreterare), bygglovschefen (kommun och projekt- utvecklare NCC), sakansvarige planarkitekten (), chefen (JM), biträdande be- redningschefen (Mark- och ) och chefen (Fastighetsägarna). Utredningen har haft särskilt samråd med och Försvarsmakten beträffande deras uppdrag5 att undersöka om och under vilka omständigheter åtgärder och anläggningar som kan om- fattas av plan- och byggregelverket kan orsaka elektromagnetiska störningar på verksamheter inom eller i anslutning till område av riksintresse för totalförsvaret. Särskilda dialoger har därutöver förts med företrädare för För- svarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Lantmäteriet, Tillväxt- verket och Kommuner och Regioner. Dialogerna har bl.a. rört frågor om avgränsning av skyddsområden, digitalisering av bygg- lovshandläggning, förutsättningar för företagande och behov av krav på lov eller anmälan för solenergianläggningar. 5Se Fi2020/02994/SPN. Utredningen har vidare haft informationsutbyte med Utredningen om översyn av strandskyddet6, Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet7, Utredningen för bostadsbyggande8, Barnkonventionsutredningen9 och Utredningen om en rättssäker vind- kraftsprövning10. Vi har även haft utbyte med och idrotts- rörelsens studieförbund () kring behov och utformning av olika typer av idrottsanläggningar. Ett länsmuseum, några kommuner och en arkitektbyrå har bidragit med information om praktisk erfarenhet av kulturmiljöarbete och kostnadsunderlag för att ta fram kulturmiljöprogram. kommun och kommun har bidragit med beskriv- ning av sina respektive digitala handläggningsprocesser. Utredningen har även deltagit vid ett antal möten och konferenser i syfte att brett inhämta kunskap och synpunkter från bl.a. kommuner med olika erfarenhet och förutsättningar. Som exempel kan nämnas Kommuner och Regioners bygglovschefskonferens , Kommuner och Regioners samhällsbyggnadsberedning och PBL-dagar den 25–. Utredningen har också deltagit i bl.a. Mark- och miljörätts- dag 2021 och länsstyrelsernas länsjuristkonferens . Utredningen har tagit emot skrivelser från ett antal kommunalt verksamma handläggare, chefer och nämndpolitiker inom bygglovs- området, men också från privatpersoner. Dessa skrivelser har bidragit med en ytterligare bild av utmaningarna inom bygglovsområdet. har lämnat två remissvar, dels på Försvarsmaktens hemställan om samråd angående Utredning av elektromagnetiska störningars försvårande för totalförsvarets intressen eller anläggningar (se ovan), dels på Utredningen om bättre konkur- rens i bostadsbyggandets betänkande Bygg och bo till lägre kostnad – förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet11. Centralt i vårt uppdrag ligger att analysera behovet av lovplikt och anmälningsplikt, vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att få lov och vilka krav som bör ställas på handläggningen av sådana ärenden på nivå och i överprövande instanser. Slutligen ska vi analysera behovet av ändring av nuvarande regel- verk för att tillgodose dessa identifierade behov. För att utföra detta uppdrag har vi delat in vårt arbete i sju delar. •kartlagt och analyserat de utmaningar som finns i nuvarande regel- verk, •studerat äldre och gällande rätt samt förarbeten och rättspraxis till gjorda ändringar i regelverket, •studerat tre andra nordeuropeiska lovregelverk, •studerat ett antal kommunala vägledningar om murar, plank och staket, •tagit fram ett antal utgångspunkter för våra förslag, •arbetat fram förslag till nytt regelverk, och •utrett konsekvenserna av förslagen. Våra texter och förslag har stämts av vid våra möten med sakkunniga och experter. Huvuddragen i våra förslag har vidare stämts av i vår referensgrupp med praktiskt verksamma. 11Se SOU 2020:75. Vid utredningens start påbörjades en kartläggning av utmaningarna inom lovregelverket. Kartläggningen har sedan pågått under större delen av utredningstiden. Kartläggningen har utförts framför allt genom att inhämta syn- punkter från deltagarna i vår expertgrupp, i våra referensgrupper samt i vårt övriga externa arbete. Som ett exempel kan nämnas att vi i samband med utredningens programpunkt på PBL-dagar 2020 ställde ett antal s.k. polls-frågor i syfte att få en bild av hur vissa åtgärder hanteras av landets byggnadsnämnder. I syfte att få en bild av utmaningarna har vi också tagit del av ett hundratal avgöranden från , Högsta förvaltnings- domstolen och Mark- och . När en viss bygg- åtgärd inte har behandlats av dessa domstolar har vi också tagit del av vissa domar från underrätt. Vilka avgöranden som omfattas av vår studie framgår av fotnoter i kapitel 4–7. Vår sammanfattande bild av utmaningarna har stämts av med sak- kunniga, experter och referensgrupper. En samlad beskrivning av utmaningarna avseende lovplikten för byggnader och andra anläggningar än byggnader finns i avsnitt 7.5.1. Detaljerade beskrivningar av utmaningarna kring enskilda bestäm- melser framgår av kapitel 4. En beskrivning av utmaningarna avse- ende de regler som avser förutsättningar för lov respektive olika krav på handläggningen av ärenden om lov och anmälan finns i anslutning till beskrivningen av respektive bestämmelse i kapitel 5 och 6 samt i anslutning till de förslag som lämnas i kapitel 7. För att illustrera utmaningarna i regelverket och konsekvenserna av våra förslag har vi i vissa fall valt att komplettera beskrivande text med egna illustrationer (gjorda av utredningssekreteraren ). Studie av gällande rätt m.m. En övergripande studie av gällande rätt i PBL, PBF och ett antal andra författningar på nationell och internationell nivå med nära koppling till lovregelverket utfördes tidigt i utredningsarbetet. Syftet med studien var i första hand att sätta plan- och byggregelverket i en större kontext, men också att hitta inspiration till nya lagtekniska lösningar i PBL. Studien resulterade i en beskrivning som framgår av avsnitt 3.3. I anslutning till denna studie gjordes också en genomgång av historisk lagstiftning på det plan- och byggrättsliga området. Syftet med denna fördjupning var att samla fakta om kraven på lovplikt och förutsättningarna för lov i tidigare lagstiftning, men också att få en förståelse för vilka förfaranderegler som gällt tidigare och bakgrun- den till tidigare reglering. Materialet är en självklar grund för för- ståelsen av dagens system liksom en given del i underlaget för våra förslag. Genomgången har resulterat i en beskrivning av äldre rätt. Beskrivningen finns i avsnitt 3.2. För att få en god förståelse för nuvarande regelverk och de ut- maningar som har identifierats tidigare i samband med framtagande av dessa regler har vi studerat ett stort antal utredningsförslag, myn- dighetsrapporter, remissammanställningar och andra förarbeten. Bland dessa underlag kan särskilt nämnas rapporter Lovbefriade åtgärder, utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag12 och Kom- munens möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder13. Vid beskrivningen av nuvarande regelverk i kapitel 4–6 har fram- för allt förarbeten och rättspraxis nyttjats. Ytterligare viktiga källor har varit de lagkommentarer som behandlar PBL14 och även Bover- kets PBL Kunskapsbanken – en handbok till plan- och bygglagen15. I arbetet med att analysera definitioner av vissa termer och ut- tryck i regelverket har vi bl.a. tagit del av de definitioner som finns i för standarders Area och volym för byggnader – terminologi och mätning16. Studie av tre andra länders regelverk I utredningens inledande skede genomförde vi en studie av tre andra nordeuropeiska länders regelverk för lov. Syftet var att dels få en bild av ett alternativt regelverk och dess för- och nackdelar, dels samla inspiration inför våra överväganden och förslag. 12Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17). 13Se möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (Rapport 2015:33). 14Se främst m.fl., (2010:900) En kommentar, , och Plan- och bygglag (2010:900), Lexino . 15www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/. på omfattningen av och strukturen på ländernas lovplikts- system. Studien beskrivs i avsnitt 3.4 och innehåller också en sam- manfattande jämförelse av de tre ländernas regelverk. Studie av kommunala vägledningar För att få en bild av hur kommunerna hanterar vissa, oreglerade, frågor har vi gjort en sammanställning av några olika kommunala vägledningar på det plan- och byggrättsliga området. Sammanställ- ningen avser frågan hur kommunerna ser på vad som utgör ett sta- ket, ett plank respektive en mur och lämpliga höjdbegränsningar bl.a. nära utfart och i korsning utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Särskilt om statistik m.m. Vi har inhämtat nationell statistik från framför allt , men även från Mark- och och . Uppgifterna återges framför allt i avsnitt 9.4 och 9.5. För att komplettera bilden av konsekvenserna av våra förslag om ändrad bygglovsplikt för byggnadsnämndernas totala ärendemängd i avsnitt 9.4.1 har vi efterfrågat uppgifter om antalet ärenden per åtgärdskategori från 10 kommuner. Urvalet av kommuner har gjorts utifrån olika kommungrupper17, geografisk spridning i landet och utifrån ärendemängd redovisad 2019 till . Vi har begränsat antalet tillfrågade kommuner då arbetsinsatsen för att få fram de efter- frågade uppgifterna var relativt omfattande. Vi har fått vissa upp- gifter från kommunerna, men då de varken har varit fullständiga ut- ifrån våra frågor och inte heller riktigt jämförbara, har vi valt att inte redovisa dem särskilt i betänkandet. Från miljömålsenkät har vi fått fram uppgifter om kommunernas kulturmiljöarbete. Då dessa uppgifter är har viäven sökt mer aktuell information på några kommuners webb- platser och från senaste höstbudgetpropositionen. Uppgifterna åter- finns redovisade framför allt i avsnitt 9.4.6. 17Jfr Kommuner och Regioners kommungruppsindelning 2017 kommunerochregioner/faktakommunerochregioner/kommungruppsindelning.2051.html, hämtad . Även viss statistik för länsstyrelserna har hämtats från budget- propositioner och återges i avsnitt 9.5.1. Försvarsmakten har delgett oss underlag beträffande antal remis- ser i ärenden om lov- och förhandsbesked och uppgift om hur många årsarbetskrafter som arbetar med dessa vid Försvarsmakten och vid övriga försvarsmyndigheter. Uppgifterna redovisas i avsnitt 9.5.6.