sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — ska verka för att regeringens mål för näringspolitiken respektive den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Vidare har i uppdrag att verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet, för att den utvecklingskraft och tillväxtpotential som finns i gles- och lands- bygder, små och medelstora städer samt storstadsområden nyttjas och vidareutvecklas samt främja goda förutsättningar för företagande inom såväl befintliga näringar som nya och potentiella tillväxt- områden.21 driver tillsammans med Arbetsförmedlingen, Bolags- verket och webbportalen som riktar sig till nyblivna företag eller till den som vill starta företag. Webbsidan samlar information från cirka 40 myndigheter och innehåller länkar som kan lotsa användaren vidare. Här kan en potentiell företagare få veta mer om hur det är att driva företag, formulera affärsidéer, planera och komma igång med ett företag, t.ex. att välja företagsform, företagsnamn och registrera företaget. Vidare finns information om skatter och avgifter och regler och vägledning för att anställa perso- nal. På sidan finns även information på engelska för den tredjelands- medborgare som vill komma till för att starta företag.22 Business ägs gemensamt av staten och näringslivet och har till uppdrag att hjälpa svenska företag att växa globalt och inter- nationella företag att investera och expandera i . Organisa- tionen har två huvudmän, svenska staten och det privata näringslivet i . Uppgiften från huvudmännen är att bidra till tillväxt och sysselsättning i genom internationalisering av svenskt när- ingsliv samt genom att främja utländska investeringar i Sverige.23 lanserades nya export- och investerings- strategi för att skapa jobb och tillväxt i landet. I denna slår regeringen bl.a. fast att en strategisk målsättning är att attraktionskraft 211 och 2 §§ förordningen (2009:145) med instruktion för . 22Information lämnad muntligen av företrädare för vid möte . 23Business , Verksamhet och uppdrag. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka.24 En satsning på ett acceleratorprogram görs för att locka ut- ländska talanger och entreprenörer i internationella startup- och scale- upföretag till utifrån en tydligare internationell marknads- föring av som kunskaps- och startupnation.25 Business har mot den bakgrunden fått i uppdrag av regeringen att utveckla en pilotsatsning i ett acceleratorprogram i syfte att locka utländska talanger och entreprenörer inom startup- och scaleup- bolag i dialog med Vinnova.26 I pilotprogrammet identifieras utländ- ska startup- och scaleupbolag som får komma och prova att etablera sig i , bl.a. genom sponsrade acceleratorprogram. 7.8Samverkansprogrammet Kompetensförsörjning och livslångt lärande27 Regeringens samverkansprogram Kompetensförsörjning och livslångt lärande ska bidra till att individer ska vilja och kunna lära om och kontinuerligt utvecklas, så att de är attraktiva på en arbetsmarknad i förändring. Programmet syftar vidare till att stärka möjligheterna för företag att växa i genom att kunna attrahera och anställa den kompetens som behövs för att vara konkurrenskraftig på en global marknad, bedriva världsledande forskning och utveckla världsledande innovationer. Till programmet har regeringen förordnat ledamöter till en extern samverkansgrupp för att bl.a. bistå med att identifiera gemensamma prioriterade områden att kraftsamla kring. Samverkans- gruppen inom Kompetensförsörjning och livslångt lärande har identifierat sju prioriterade områden varav ett är Attrahera, integrera och behålla kompetens. Den arbetsgrupp som arbetar med talangattraktion inom sam- verkansprogrammet har identifierat ett behov av bättre samordning och tydligare ägarskap inom området. Man har därför tagit första steget till en förstudie som närmare ska undersöka vilka behov som finns och hur en nationell samordning skulle kunna se ut. Inom förstudien ska undersökas hur en sådan samordnande funktion bäst 24Regeringskansliet (2019), export- och investeringsstrategi, s. 18. 25Regeringen (2019), s. 31. 26UD, Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet, s. 14. 2020/21:60, Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för , s. 114 f. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring bör organiseras och jämföra med hur andra länder har ordnat mot- svarande verksamhet. Tanken är att förstudien ska utmynna i olika förslag där för- och nackdelar med förslagen redovisas.28 Det finns ett flertal regionala projekt och webbsidor som både riktar sig till att identifiera behov och locka till sig talang samt att ge infor- mation och hjälp till den som flyttar till regionen att ta sig in i sam- hället. Nedan redogörs för /regio- nala initiativ Move to . Liknande projekt finns i flera regioner, som t.ex. i (International citizen hub , interna- ) och i (Visit , visitstock- holm.com). Move to är ett samarbetsinitiativ som syftar till att locka och välkomna högkvalificerad internationell kompetens och få dem att stanna och trivas i , . Initia- tivet driver en regional webbplattform, , be- stående av intressenter från näringslivet, den akademiska världen samt staden och regionen. På hemsidan finns information till den som funderar på att flytta till med omnejd och som syftar till att attrahera utländsk arbetskraft. Som en vidareutveckling öppnade International house . Det är en mötesplats och mottagning i där all relevant service finns samlad under ett tak för den som kommer hit från ett annat land för att arbeta, forska eller studera. Syftet är att göra processen smidigare för internationell kompetens att etablera sig i regionen och möjliggöra integration i samhället. Det övergripande syftet med International house är att på plats ta emot internationell kompetens och ge människor så goda möjligheter som möjligt att stanna och trivas . Interna- tional house erbjuder bl.a. individanpassad rådgivning, 28Information lämnad muntligen av företrädare för arbetsgruppen . och (2021), International house Gothen- burg set to open its doors soon. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring välkomstevents, seminarier och workshops, språkcafé, service till arbetsgivare och utbildningar. På webbsidan eller på International house kan man få hjälp med allt det praktiska när man flyttat till och som inte är myndighetsutövning såsom rådgivning om karriären, bostäder, skolor och andra frågor. För internationella talanger som anlänt till är ofta den första kontaktpunkten Statens servicekontor. Här kommer de nyinflyttade att ansöka om sitt svenska personnummer och id-kort. International house finns i samma byggnad som servicekontoret i och kan därför erbjuda ett nästa steg i processen att bo- sätta sig i regionen. Att alla aktörer och tjänster finns samlade på samma plats (one-stop-shop) innebär att processen att etablera sig blir smidigare. I betänkandet Effektivt, tydligt och träffsäkert – det statliga åtag- andet för framtidens arbetsmarknad, SOU 2019:3, föreslog arbets- marknadsutredningen bl.a. att en ny statlig myndighet, Myndigheten för kompetensförsörjning, skulle inrättas och få ett samlat ansvar för kompetensförsörjningspolitiken. Myndigheten föreslogs få ansvaret för att samordna och främja kompetensförsörjningspolitiken och utgöra ett rådgivande organ till regeringen och andra relevanta myn- digheter. Som utgångspunkt för den nya myndighetens arbete skulle en nationell strategi för kompetensförsörjningspolitik tas fram i sam- verkan mellan den politiska ledningen för berörda departement, arbets- livets representanter och andra relevanta aktörer. En arbetsuppgift som föreslogs ligga på den nya myndigheten var att främja interna- tionell kompetens.30 Rörande internationell kompetensförsörjning konstaterade arbets- marknadsutredningen att detta har fått allt större betydelse för alla länder och är av extra stor betydelse för ett land som som är beroende av export. En samlad kompetensförsörjningspolitik som säkerställer att arbetsgivare har tillgång till den kompetens som be- hövs för att de ska vara konkurrenskraftiga behöver således även in- 30SOU 2019:3, Effektivt, tydligt och träffsäkert – det statliga åtagandet för framtidens arbetsmark- nad, s. 452 f. Betänkandet har inte gått på remiss utan har behandlats inom ramen för runda- bordssamtal, (2019), Rundabordssamtal om Arbetsmarknads- utredningens slutbetänkande och reformeringen av Arbetsförmedlingen. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring kludera attraktivitet för internationell kompetens och hur man effektivt arbetar med att locka internationell kompetens till Sverige.31 Vidare menade arbetsmarknadsutredningen att de insatser som krävs handlar t.ex. om hur attraktivt det är att arbeta i för internationell kompetens jämfört med i andra länder, hur mottagan- det i fungerar, effektivitet i regelverk och processer, särskilt för utomeuropeisk kompetens, och bättre statistik och analys av kom- petensflöden till och från , både för inomeuropeisk och utom- europeisk kompetens. Många olika organisationer, privata såväl som offentliga, är involverade i arbetet med att attrahera internationell kompetens. ansåg dock att det finns ett behov av departementsövergripande och myndighetsövergripande överblick och koordinering mellan arbetsmarknads-, utbildnings-, utrikes-, migrations- och näringspolitiken. Den nya myndigheten före- slogs därför få ett samlat ansvar för att koordinera det främjande arbetet för internationell kompetensförsörjning bl.a. behov av gemensamma strategier, statistik, analys, och koordinering av utvecklingsmedel. Myndigheten föreslogs närmare ha ansvar för: –Koordinering av olika myndigheters och organisationers insatser i och internationellt inom ramen för gemensamma stra- tegier för internationell kompetensförsörjning. –Statistik och analys över flöden av kompetens mellan och andra länder, både inom och utanför . Det gäller t.ex. sta- tistik över internationella studenter och personer som kommer till för att arbeta. –Expertkunskap kring internationell kompetensförsörjning och utmaningar för att attrahera internationell kompetens till . Myndigheten kan även utgöra en plattform för att diskutera för- slag på policyåtgärder för att adressera dessa utmaningar. –Koordinering av utvecklingsmedel för arbetet med att attrahera internationell kompetens. Om strategiskt viktiga delar av dessa organisationers arbete kan finansieras av en och samma aktör – snarare än flera olika myndigheter med olika huvudmän – kan synergier och mer konkreta resultat uppnås.32 31SOU 2019:3 s. 467. 32SOU 2019:3 s. 468. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring Bedömning: Det bör även fortsättningsvis utgå statlig finansier- ing till projektet och webbsidan för att utvidga dessa med ytterligare funktioner. Skälen för utredningens bedömning Som framgått av utredningens sammanställning ovan så finns det flera bra initiativ för att marknadsföra mot internationell arbets- kraft, inte minst på regional nivå. Att varje region i samarbete med lokala företag och efter sina specifika behov utformar talangattrak- tion för just sitt område är i grunden positivt. De webbportaler som utformas utifrån varje regions specifika förutsättningar, eventuellt i kombination med en lokal fysisk träffpunkt, är också bra initiativ för att nå ut till utländsk arbetskraft och ge bästa möjliga service. De regionala s.k. international houses som utgör en lokal fysisk träffpunkt där det är möjligt att få hjälp eller där olika aktiviteter anordnas är ett sätt för att kunna nå ut till nyanländ arbetskraft och samla information till dessa på samma plats. Att nyanlända arbets- kraftsinvandrare tas om hand och får hjälp på bästa sätt när de kom- mer till landet ger i sin tur en positiv marknadsföringseffekt för . Statens servicecenter har vidare lokala kontor där man kan få hjälp på plats med sina ärenden hos ett antal myndigheter. I likhet med borde fler sådana kontor kunna samlokaliseras med international houses för att bli en naturlig plats att vända sig till som arbetskraftsinvandrare i . Utredningen anser också att Statens servicecenters pausade pilotprojekt med fler myndigheter på servicekontor samlokaliserade med regionala international houses är intressant och värt att gå vidare med på de platser där det är möjligt. På nationell nivå har även det digitala projektet , som är tänkt att vara en mobil ingång till flera olika myndigheter, satts igång. Detta projekt bör få fortsatt finansiering för att utvecklas med ytterligare funktioner och tjänster. Därtill är en naturlig första ingång till den som söker information om hur det är att arbeta eller att driva företag i och vad som krävs av den som vill Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring komma hit för detta. Den borde även fortsättningsvis vara en själv- klar del av marknadsföringen av som ett bra land att arbeta, starta företag och leva i. Den bör därför byggas ut och integreras med Flytta. Bedömning: En aktör bör ges ett samordnande ansvar för inter- nationell kompetensförsörjning. Resultatet av den förstudie som bedrivs inom Regeringens samverkansprogram Kompetensförsörj- ning och livslångt lärande bör dock avvaktas innan det bestäms hur en sådan funktion ska utformas. Skälen för utredningens bedömning I utredningens många kontakter med företrädare för olika verksam- heter som arbetar både nationellt och regionalt med internationell talangattraktion och mottagande av arbetskraftsinvandrare har det återkommande förts fram önskemål om ett samordnande organ med ett samlat ansvar för att koordinera det främjande arbetet för inter- nationell kompetensförsörjning. Önskemål har även framförts om en sammanhållen nationell strategi för talangattraktion. Utredningen har också noterat att många initiativ görs i form av tidsbegränsade uppdrag eller projekt vilket medför att det saknas en långsiktighet och kontinuitet i arbetet med talangattraktion och mottagande av arbetskraft från utlandet. För att förvissa sig om att på bästa sätt kan attrahera den internationella talang som behövs i landet och se till att man även fortsättningsvis ligger i framkant med att attrahera internationell talang bör det därför finnas en aktör med ett övergripande ansvar för att främja den internationella talangattraktionen och som även kan agera samordnare för de olika nationella, regionala och lokala initiativ som redan finns . Aktören bör också kunna utgöra ett rådgivande organ till regeringen och andra relevanta myndigheter. Genom att ha en helhetssyn kan det samordnande organet bidra med en kontinui- tet och långsiktighet i arbetet. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring I arbetsmarknadsutredningens betänkande33 föreslogs att en ny myndighet skulle inrättas med uppdrag att se till kompetensförsörj- ningen i sin helhet i samhället. Även attraktion och rekrytering av internationell kompetens skulle den nya myndigheten ansvara för. I grunden gör utredningen för arbetskraftsinvandring samma bedöm- ning som arbetsmarknadsutredningen om behovet av samordning och främjande av talangattraktion och kompetensförsörjning. För det fall regeringen inte avser att gå vidare med förslaget om en ny myndighet bör det dock övervägas om ett samordnande ansvar för internationell talangattraktion och mottagande av denna när den väl kommer till kan läggas hos en annan aktör. Som har redogjorts för i avsnitt 7.8 så har det inom regeringens samverkansprogram för kompetensförsörjning och livslångt lärande tagits initiativ till en förstudie över hur en sådan samordnande funk- tion skulle kunna utformas. Utredningen bedömer att resultatet av denna bör avvaktas och avstår därför från att föreslå en lämplig aktör för ett sådant uppdrag. 33SOU 2019:3 s. 451 ff. 8Tiden för anställning vid så kallat spårbyte 8.1Allmänt om reglerna för spårbyte Bestämmelsen i 5 kap. 15 a § UtlL infördes som ett led i de nya reglerna om ett effektivare system för arbetskraftsinvand- ring. I regeln behandlas i vilka fall en utlänning vars ansökan om uppe- hållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande avslagits, kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete, s.k. spårbyte. Syftet med bestämmelsen är att en asylsökande som har kommit till och arbetat för handläggningen av sin asylansö- kan och då påbörjat en etablering på den svenska arbetsmarknaden, inte ska tvingas lämna landet för att ansöka om uppehållstillstånd. Den dåvarande regeringen anförde som skäl för bestämmelsen bl.a. följande. Att någon i en sådan situation ska tvingas lämna för att ansöka om uppehållstillstånd för arbete är inte i linje med reger- ingens övriga förslag om ett effektivare system för arbetskrafts- invandring. Det kan framstå som oskäligt och är inte minst kostsamt för den enskilde och hans eller hennes familj. För en arbetsgivare skulle det kunna bli ett ekonomiskt avbräck om arbetstagaren tvingas utebli från arbetsplatsen för att lämna och söka nödvändiga tillstånd.1 framhölls att det var väsentligt att det inte skapas en ordning som leder till att asylsystemet utnyttjas av den som vill resa in i för att få tillträde till arbetsmarknaden. Detta skulle kunna leda till en urholkning av asylrätten och dess legitimitet. Vidare an- sågs det viktigt att upprätthålla kravet att asylprocessen ska ha en tyd- lig början och ett tydligt slut samt att lagakraftvunna beslut respek- teras.2 2007/08:147 s. 47 f. 2007/08:147 s. 47. Tiden för anställning vid så kallat spårbyte Grundförutsättningen för att kunna tillämpa regeln om spårbyte är att avslagsbeslutet på asylansökan ska ha vunnit laga kraft och att utlänningen fortfarande vistas i . Ansökan om spårbyte måste ha kommit in till från det att be- slutet om avslag på ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har vunnit lagakraft. Övriga förutsättningar är att utlänningen måste haft en anställning sedan minst fyra måna- der. Detta innebär att utlänningen, med stöd av ett undantag från kravet på arbetstillstånd,3 måste ha arbetat som ansökan om uppehållstillstånd handlagts. Utöver detta ska anställningen löpa under från ansökningstillfället. Vidare ska de krav som ställs upp i 6 kap. 2 § första stycket UtlL för beviljande av arbetstill- stånd ha uppfyllts anställningen varat och också vara upp- fyllda under den fortsatta anställningstiden. Tidskraven på fyra måna- der respektive avser anställning hos samma arbetsgivare.4 I praxis har det slagits fast att det är omständigheterna vid tidpunk- ten för ansökan om tillstånd som är avgörande för bedömningen av frågan om den åberopade anställningen varat under minst fyra måna- der.5 Av praxis framgår också att regeln om spårbyte är avsedd för en personkrets som påbörjat sin etablering på arbetsmarknaden under asylprocessen. Om en utlänning före asylansökan har haft uppehålls- tillstånd och vistats i för att arbeta har etableringen inte påbör- jats under asylprocessen. Då ska huvudregeln om att uppehållstillstånd för arbete ska ha sökts och beviljats före inresan i upprätt- hållas.6 8.2Behov av ändring av tidsgränsen? När bestämmelsen om spårbyte infördes krävdes att utlänningen hade haft en anställning . kortades tids- gränsen . Bakgrunden till ändringen var att Migra- tionsverkets handläggningstider för asylansökningar minskat och en 35 kap. 4 § UtlF (s.k. AT-UND). 4SOU 2011:28, Cirkulär migration och utveckling – förslag och framåtblick, s. 124. Tiden för anställning vid så kallat spårbyte konsekvens av detta var att en migrant som sökte asyl inte hann upp- nå en anställningstid innan asylansökan hade avgjorts.7 Utredningen ska nu överväga om det nuvarande kravet på fyra månaders anställning bör förkortas ytterligare för att underlätta spår- byte. ska det beaktas att en kortare anställningstid gör det svårare för att bedöma hur arbetsgivaren levt upp till sina åtaganden gentemot arbetstagaren och göra en uppskattning av arbetsgivarens skötsamhet i detta avseende framledes. Även risken för att asylsystemet används av personer som vill komma till för att arbeta behöver tas i beaktande. Utredningen måste därför göra en avvägning mellan de faktorer som talar för att korta ner tiden för att kvalificera sig för spårbyte och de risker som finns med en sådan I syfte att få en bättre bakgrund och för att undersöka i vilken om- fattning tidskravet på fyra månaders anställning under asylprocessen inte uppfylls vid ansökan om uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 a § UtlL har utredningen begärt in uppgifter från . Upp- gifterna avser hur många ansökningar om tillfälligt uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 a § UtlL som totalt har avslagits respektive bifallits –2020, fördelat mellan kvinnor och män. Av statisti- ken kan man bl.a. se att under de flesta åren är det ungefär lika många som får bifall som får avslag på sina ansökningar. Det går också att se att fler män än kvinnor ansöker om spårbyte. Av tabellen nedan framgår hur många ansökningar om spårbyte som har avslagits respektive bifallits . 7SOU 2011:28 s. 124 och prop. 2013/14:213, Cirkulär migration och utveckling, s. 31 f. 2020:8 s. 11. Tiden för anställning vid så kallat spårbyteSOU 2021:88 Ärenden om uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 a § UtlL Andel bifall och avslag Summa av både bifall Utredningen har vidare tittat närmare på 100 avslagsbeslut och 399 avslagsbeslut . Att fler beslut har analyserats beror på att det fattades nästan så många avslags- beslut det året jämfört med . Besluten gäller endast förstagångs- ansökningar för spårbyte och sådana beslut där avslag meddelats på grund av att sökande bedömts inte uppfylla villkoren för spårbyte. Dessa beslut har närmare analyserats beträffande vilka villkor som inte ansetts uppfyllda, särskilt vad beträffar tidskravet på att ha haft en anställning under handläggningen av asylärendet. Av de analyserade besluten framgår att i 35 av 100 ären- den bedömdes sökande inte uppfylla fyramånaderskravet. I 15 av dessa ärenden fanns även andra avslagsgrunder, som t.ex. att sökande saknade pass eller att identiteten var oklar eller att det hade påförts ett återreseförbud som inte hävdes. I 20 av dessa ärenden avslogs ansökan enbart på grund av att fyramånaderskravet inte var uppfyllt. Fyra av dessa hade haft en anställning eller mer men utan att helt nå upp . Åtta hade bara varit anställda en månad eller . Övriga hade haft anställningstider där- emellan. Av de analyserade besluten framgår att i 49 av 399 ären- den bedömdes sökande inte uppfylla fyramånaderskravet. Tiden för anställning vid så kallat spårbyte dessa ärenden fanns även andra avslagsgrunder, som t.ex. att sökande tillhör fel personkrets eller att pass saknades. Av dessa ärenden var det 27 som avslogs enbart på grund av att fyramånaderskravet inte var uppfyllt. Nio av dessa hade haft en anställning eller mer men utan att helt nå upp . Elva hade bara varit anställda en månad eller . Övriga hade haft anställningstider däremellan. Vad gäller branscher så framgick det inte alltid av besluten vad sökanden arbetade med men i de fall då detta framgick så rörde det sig huvudsakligen om arbeten inom restaurang, bygg och lokal- vård. Bedömning: Tidsgränsen för spårbyte bör inte ändras till än . Skälen för utredningens bedömning Som framgår av redogörelsen ovan är det ett ytterst litet antal per- soner som skulle kunna kvalificera sig till spårbyte om kravet på fyra månaders anställning skulle kortas ytterligare. Det är vidare så att de branscher som spårbytare framför allt arbetar i är sådana som betrak- tas som riskbranscher därför att det kan förekomma fusk och oegent- ligheter. Det är då extra viktigt att får ett bra under- lag för att bedöma om anställningen och arbetsgivaren uppfyller kraven i 6 kap. UtlL. Med en anställningstid eller ännu kortare blir detta svårare att bedöma vilket i sin tur ökar risken för utnyttjandet av utländsk arbetskraft (jfr prop.