sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi bedömer att är en lämplig publi- kation att redovisa en nationell bild över utvecklingen mot en hållbar kompetensförsörjning. I denna kan ingå att publicera indikatorerna. Utredningens rekommendationer kan användas i kommunens systematiska arbete Utredningen presenterar under varje temakapitel (kapitel 8–11) ett antal rekommendationer för att utveckla en hållbar kompetensför- sörjning i vården och omsorgen om äldre. Vår bedömning är att dessa kan användas i kommunernas utvecklingsarbete utifrån de skilda för- utsättningar som råder. Rekommendationerna kan exempelvis komma till användning i kommunala planer och strategier. Ett antal kommuner och samverkansregioner har redan väl utvecklade kompetensförsörj- ningsplaner och bedriver ett systematiskt arbete för att utveckla vården och omsorgen om äldre. Men på andra håll saknas det. Rekommen- dationerna kan således utgöra en checklista för ett långsiktigt arbete med frågan. 16Socialstyrelsen (2021). Vård och omsorg för äldre. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs Figur 7.1 Ett systematiskt arbete krävs 7.4.2Kommunala planer och inventeringar – en del i ett långsiktigt arbete Utredningens bedömningar: Kommunala planer och inventer- ingar behövs som en del i ett långsiktigt arbete med kompetens- försörjningen. Äldreomsorgslyftet ger förutsättningar för att påbörja ett så- dant långsiktigt arbete då ny och befintlig personal får möjlighet att utbilda sig på betald arbetstid. Arbetet med en långsiktig kom- petensförsörjning behöver omfatta samtliga personalkategorier. Utredningens rekommendationer: Kommunerna bör göra inven- teringar och utarbeta planer för ett långsiktigt och systematiskt arbete med kompetensförsörjningen. Utredningens rekommenda- tioner kan användas i detta arbete. Arbetet med den långsiktiga kompetensförsörjningen bör omfatta samtliga personalkategorier. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs Kommunala planer och inventeringar Kommunen behöver ha den övergripande kunskapen om behoven av vård och omsorg hos äldre personer. Kommunen behöver också ha kunskap om utbildningsnivån hos personalen som arbetar med vård och omsorg om äldre, oavsett utförare. Därför behövs kunskaps- inhämtning, i form av att regelbundna inventeringar genomförs Oavsett den kommunövergripande inventeringen behöver varje verksamhet fortlöpande kartlägga sin egen personals kompetensnivå i förhållande till de äldre personernas behov. Kommunen behöver arbeta systematiskt17 och i flera steg. –kartlägga medarbetarnas formella kompetens –tydliggöra behovet av kompetensutveckling. Utredningen bedömer även att yrkesrollerna och arbetsuppgifterna behöver tydliggöras (se vidare kapitel 8). Inventeringarna kan bidra till detta, utifrån behoven. Äldreomsorgslyftet ger goda förutsättningar I kapitel 8 beskrivs den statliga satsningen Äldreomsorgslyftet. Den innebär att ny och befintlig personal får möjlighet att på betald arbets- tid utbilda sig. Vi har även redogjort för satsningar på fler utbild- ningsplatser samt ökade resurser till kommunerna genom tillskottet på i budgetpropositionen 2021. Sammantaget ger detta förutsättningar för ett arbete med kompetensförsörjning och kompetensutveckling, men vi vill dock betona vikten av långsiktighet. Den allmänna diskussionen har till stor del kretsat kring kom- muner med stora problem på området. Utredningen bedömer att de nationella satsningar som görs kommer att bidra till en ytterligare professionalisering även i de kommuner som har en väl fungerande verksamhet. Utredningen bedömer vidare att en tydligt förankrad plan ökar förutsättningarna att genomföra relevanta förändringar 17Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för syste- matiskt kvalitetsarbete. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs och följa upp resultatet i alla kommuner. Utan en analys av nuläget och en långsiktig plan för verksamheten finns risken att de statliga satsningar som görs inte får önskat genomslag. Utredningens bedömning: Ett nationellt stöd för kompetens- utvecklingen inom vården och omsorgen om äldre behövs på både kort och lång sikt. Utredningens rekommendationer: Regeringen bör överväga att tillsätta en funktion för att samordna och följa upp det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller kompetensförsörjning inom vår- den och omsorgen om äldre. Utredningens rekommendationer kan användas i arbetet. En uppgift kan därutöver vara att skapa förutsättningar för fortsatt erfarenhetsutbyte och samarbete efter att den nationella samordnarens uppdrag är slutfört. I detta utvecklingsarbete kan även ingå att fördjupa arbetet med att samla in lärande exempel på arbetssätt i syfte att stärka kompetensförsörjningen. Regeringen bör även överväga att inrätta ett kompetens- centrum för utveckling av äldreomsorgen. Ett sådant kan placeras vid lämplig myndighet, exempelvis . Behov av nationellt stöd för fortsatt utvecklingsarbete bedömde att den svenska äldreomsorgen till stor del stod oförberedd när pandemin slog till.18 Anställda i verk- samheterna lämnades i stor utsträckning ensamma med att hantera denna krissituation. Kommissionen anser att det är väl- kända brister som, utöver den allmänna smittspridningen, har haft störst inverkan på antalet sjuka och avlidna i svensk äldreomsorg. Det har tydligt framstått att en hållbar kompetensförsörjning är en grundläggande förutsättning för att kunna skapa en vård och om- sorg av god kvalitet. Ett systematiskt arbete – och kontinuerlig upp- Äldreomsorgen under pandemin, s. 244. Delbetänkande av Coronakommis- sionen. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs följning – fordras för att säkra att utvecklingen drivs i en sådan riktning. Under arbetet med denna utredning har det också blivit tydligt att ett nationellt stöd behövs för att stimulera föränd- ringsarbetet. Utredningen ger därför rekommendationer om natio- nellt stöd på både kort och lång sikt. Stöd på kort sikt bedömer att en god samverkan ställer krav på verktyg och upparbetade kanaler som säkerställer en samordning mellan regioner och kommuner, där varje aktör förmår se till hel- heten och investerar i tillräckliga resurser. Detta kräver sannolikt genomgripande förändringar i styrningen av äldreomsorgen, inklu- sive hälso- och sjukvården i både kommuner och regioner.19 Vi instämmer i denna bedömning, men vill lyfta fram att det finns förutsättningar att redan nu påbörja ett utvecklings- arbete. Det är, som kommissionen påpekar, positivt att samverkans- formerna under pandemin har förbättrats. Kommissionen anser att samverkan måste stärkas så att den – vid en oförändrad ansvarsför- delning – blir kvar även efter pandemin. Det är då viktigt att struk- turerade former för tvärprofessionell samverkan mellan regioner, kommuner och utförare leder till konkreta resultat. Vi menar att en samordnande funktion kan stödja en sådan process. I dialogseminarierna och i den nationella samordnarens möten med olika aktörer har behovet av ett framåtblickande arbete påtalats. Den demografiska utvecklingen, digitaliseringen, den medicinska utvecklingen, värderingsförändringar är exempel på områden som i hög grad påverkar vården och omsorgen om äldre och som fordrar en djupare analys och en nationell överblick. Vi bedömer att regeringen bör överväga att tillsätta en samord- nande funktion för att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet och skapa förutsättningar för fortsatt erfaren- hetsutbyte och samarbete efter att den nationella samordnarens upp- drag är slutfört. Utredningens rekommendationer kan användas i detta arbete. I ett sådant utvecklingsarbete kan även ingå att fördjupa Äldreomsorgen under pandemin, s. 249. Delbetänkande av Coronakommis- sionen. Ett fortsatt utvecklingsarbete krävs arbetet med att samla in lärande exempel på arbetssätt för att stärka kompetensförsörjningen. Den modell med digitala dialoger som den nationella samordnaren använt under pandemin kan också tillämpas för att ge möjlighet till nationellt erfarenhetsutbyte mellan kommuner med olika förutsätt- ningar. Vi bedömer även att det finns behov av ett långsiktigt och samordnat nationellt arbete med kompetensfrågor och implementering, för att möta de stora nutida och framtida utmaningar som vården och om- sorgen om äldre personer står inför. Ett sådant nationellt arbete skulle kunna organiseras i en form av eller mot- svarande, som stegvis byggs upp. Utredningen om välfärdsteknik föreslog att ett nationellt centrum för utveckling av äldreomsorgen bör inrättas. Man pekade bland annat på att den snabba tekniska utvecklingen fordrar ett samlat nationellt arbete.20 Även Välfärdskommissionen21 har lyft fram behovet av stöd för att uppmuntra och underlätta för välfärdsutförare att hitta nya arbetssätt. Vi instämmer i dessa bedömningar. Kompetenser som kan anses vara självklara för en centrumbildning är exempelvis kunskap om demenssjukdomar, geriatrik och gerontologi. Här behöver också finnas de kompetenser som ingår i ett teambaserat arbetssätt. Forsk- ning kommer att ha stor betydelse. Även nya kompetenser är viktiga. Det kan handla om logistik, systemvetenskap, verksamhetsutveck- ling med digitala hjälpmedel etcetera. Kunskap om anhöriga behöver inkluderas. Detta kan placeras på lämplig myn- dighet, exempelvis som är kunskapsmyn- dighet för vård och omsorg. Myndigheten har förutsättningarna att upprätthålla den överblick på området som krävs genom bland annat omfattande samverkan med myndigheter och andra aktörer.22 Framtidens teknik i omsorgens tjänst, s. 521. Betänkande av Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen. 21Välfärdskommissionen samlar företrädare för stat, kommuner, regioner och centrala arbets- givarorganisationer. Kommissionens uppdrag framgår av dir. Fi 2019/04300/K. 22Förordning (2015:284) med instruktion för . 8Förnya, behålla och utveckla kompetens Detta kapitel omfattar det första av utredningens fyra temaområden –förnya, behålla och utveckla kompetens. Att satsa på utbildning och att stimulera medarbetarnas utveckling i en lärande organisation är centralt. I det följande behandlas utbildningskrav, att förtydliga yrkesroller och stimulera karriärutveckling. Till grund för kapitlet ligger de dialo- ger som den nationella samordnaren har haft med kommuner, orga- nisationer, idéburna och privata arbetsgivare samt med utbildnings- anordnare. Här redovisas också hur utredningar, myndigheter och andra aktörer ser på ett antal frågor som rör utbildning och kom- petensutveckling. Sist redovisar vi våra bedömningar och rekommendationer samt lämnar förslag på indikatorer för att kunna följa utvecklingen. 8.1Kompetenskrav och satsning på utbildning En långsiktigt hållbar kompetensförsörjning inom vården och om- sorgen om äldre är nödvändig för att möta hälsoutmaningar i befolk- ningen och stärka hälsa och livskvalitet. För att höja kompetensen i sektorn har en rad statliga initiativ tagits och ekonomiska satsningar gjorts. Satsningarna gäller främst baspersonalen i verksamheterna, det vill säga undersköterskor och vårdbiträden. Det handlar om för- tydligade kompetenskrav, satsningar på utbildning och ökad beman- ning. Ett viktigt steg är att undersköterska ska bli en skyddad yrkes- titel. Förnya, behålla och utveckla kompetens 8.1.1Förtydligade kompetenskrav och skyddad yrkestitel I dialogerna framkom att det är problematiskt att det inte finns några formella kriterier som reglerar yrket undersköterska. Utred- ningen om reglering av yrket undersköterska genomförde en kart- läggning av olika aktörers erfarenheter och konstaterade relativt ut- bredda kompetensbrister hos yrkesgruppen. Bristerna har en direkt effekt på hur man utför sina arbetsuppgifter. Att undersköterske- yrket varit oreglerat innebär att vem som helst kan anställas som undersköterska och genomföra vårdåtgärder utan relevant ut- bildning.1 och Universitets- och högskoleämbetet har haft ett regeringsuppdrag om förtydligande av kompetenskrav för under- sköterskor. I rapporten, som lämnades till regeringen , beskrivs 26 kompetensområden med ett flertal kompetenskrav kopplade till varje område. Dessa 26 områden kan delas in i tre kategorier: teoretisk ämneskunskap, kunskap om arbetssätt och metoder samt praktiska färdigheter eller förhållningssätt. I rapporten tydliggör också Social- styrelsen vad som krävs för att kompetenskraven ska kunna fastställas i bindande föreskrift. Arbetet har 2021 resulterat i kompetensmål för undersköterskor som kan används vid utbildning.2 utfärdade allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. , den största fackliga organisationen för baspersona- len, har beskrivit hur man ser på frågan om utbildningskrav. Utgångs- punkten är att alla som arbetar inom äldreomsorgen ska ha yrkes- utbildning (undersköterska eller lägst vårdbiträde), eller vara på väg mot att bli utbildat vårdbiträde i enlighet med de nationella yrkes- paketen. Det innebär att om man ska prova på yrket och se om man vill vara kvar, ska man gå med handledning som ett första steg. Även under provanställning ska titeln vara vårdbiträde – med ett förtydli- gande av arbetsgivaren, som till exempel provanställning, grad av ut- bildning och yrkeserfarenhet. Efter provanställningen är slut behövs en yrkesutvecklingsplan, vilket även behövs för alla vårdbiträden. Stärkt kompetens i vård och omsorg, s. 9. Betänkande av Utredningen ing av yrket undersköterska. 2Socialstyrelsen (2021). kompetensmål för undersköterskor, s. 5. Förnya, behålla och utveckla kompetens Undersköterska blir en skyddad yrkestitel presenterade Utredningen av yrket underskö- terska sitt betänkande med förslag för att göra undersköterska till en skyddad yrkestitel.3 Med ett reglerat yrke avses yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter, direkt eller in- direkt, krävs bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller någon form av denna eller använda en viss yrkestitel. lämnade regeringen propositionen 2020/21:175 Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. I denna föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänst- lagen (2001:453), SoL och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln under- sköterska. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2023.4 Grunden för att få en skyddad yrkestitel ska vara det nya utbild- ningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller utbildning som ger motsvarande kompetens, exempelvis underskö- terskeutbildning från folkhögskola eller komvux. De föreslagna över- gångsbestämmelserna innebär att de personer som har en tillsvidareanställning med yrkestiteln undersköterska får fortsätta att använda titeln under . Därefter behöver de ha ansökt om och beviljats ett bevis för att fortsatt få använda yrkestiteln. ska även bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska kunna ges till den som har en utbildning med inrikt- ning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . Att undersköterska blir en skyddad yrkestitel är ett steg i att för- tydliga kraven på kompetens. Deltagarna i dialogerna bekräftar att reglering av yrkestiteln undersköterska är betydelsefull för ökad pro- fessionalisering. Stärkt kompetens i vård och omsorg. Betänkande av Utredningen av yrket undersköterska. 2020/21:175. Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. Förnya, behålla och utveckla kompetens har tagit fram en yrkesintroduktion för baspersonal inom äldreomsorgen. Yrkesintroduktionen finns på Kunskapsguiden.5 Introduktionsprogrammet är tänkt att ge inspiration och underlätta för den som planerar för introduktion av nyanställda. Innehållet vänder sig även till alla som söker kunskap inom området. Introduktion för nyanställd baspersonal kan med fördel delas upp i två delar – arbets- platsintroduktion och yrkesintroduktion. har tagit fram del 1 och del 2 har upphandlats.6 har fått god åter- koppling från användarna vid de utvärderingar som gjorts.7 Arbetsplatsintroduktionen är kopplad till den specifika arbetsplat- sen och lokala förhållanden. Det gäller exempelvis hantering av nyck- lar, larm och brandsäkerhet, verksamhetens dokumentationssystem samt viss information om kommunens organisation och andra lokala förutsättningar. Yrkesintroduktionen fokuserar på själva yrkesrollen –mötet med den äldre personen och dennes individuella behov. För att nå en helhetssyn ingår även information om olika samverkans- partners.8 Språket – en nyckelfaktor Språket är nyckeln till kommunikation mellan människor och en för- utsättning för en vård och omsorg av god kvalitet. Personalens kun- skaper i svenska språket – förstå, tala och skriva – samt möjligheten till språkutveckling, är en fråga som har behandlats i flera samman- hang och där arbete pågår. En annan aspekt av språk och kommunikation är när den äldre personen inte har svenska som modersmål eller vars använda språk inte är svenska. Det kan exempelvis vara något av de nationella mino- ritetsspråken.9 Teckenspråk och dövkultur är också exempel på behov av språk- och kulturkompetens. 5https:///omraden-och-teman/aldre/yrkesintroduktion-for-baspersonal- inom-aldreomsorgen/ – hämtad . 6Del 1 har haft cirka 7 500 användare, 3 675 har avslutat utbildningen. Del 2 har haft 3 867 användare och 2 136 har avslutat utbildningen. 8https:///omraden-och-teman/aldre/yrkesintroduktion-for-baspersonal- inom-aldreomsorgen/om-yrkesintroduktion/ – hämtad . 9De nationella minoritetsspråken i är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Förnya, behålla och utveckla kompetens I de dialoger som den nationella samordnaren haft med olika aktörer har problemet med bristande språkkunskaper samt behovet av språk- stöd i kommunerna lyfts fram. Utredningen om reglering av yrket undersköterska genomförde en omfattande kartläggning över kunskapsbrister inom vården och omsorgen. Från arbetsgivare framfördes att bristande språkkunska- per bland undersköterskor var ett problem för verksamheten.10 Inspektionen för vård och omsorg, , har i sina iakttagelser rapporterat om kvalitetsbrister gällande personalens språkliga kompetens.11 har framfört att kommunerna måste genomföra språkutbildningsinsatser för omsorgspersonal som saknar tillfredsställande språkkunskaper.12 har i en rapport redovisat en kartlägg- ning av dagens språkbrister, redogjort för arbete som pågår för att öka språkkunskaperna på arbetsplatserna samt lämnat förslag på konkreta åtgärder. Språkbrist syftar här på något som hindrar en anställd från att utföra en uppgift som ingår i arbetet. I rapporten lyfts fram att språkbrister påverkar både arbetsmiljön och kvaliteten i verksamheten. Satsning på språkutveckling är nödvändig för att möta framtidens behov av kompetensförsörjning. Förutom språk- kompetens framhålls att även en bredare kulturkompetens kommer att krävas av allt fler.13 Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, KLIVA lyfte i sitt betänkande fram behovet av förändringar när det gäller vuxen- utbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning inom vuxenutbildning.14 I betänkandet lämnas ett antal förslag, bland annat om ett så kallat kommunalt språkansvar som ska stödja kommunerna och skärpa befintliga krav på arbetet att söka upp, motivera och stödja individer att påbörja och Stärkt kompetens i vård och omsorg, s. 121, Betänkande av Utredningen av yrket undersköterska. 11Inspektionen för vård och omsorg (2019). Vad har sett 2019? Äldreomsorgen under pandemin, s. 107. Delbetänkande av Coronakommis- sionen. 13Kommunal (2019). Svenska språket – A och O inom äldreomsorgen, s. 6 ff. Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Förnya, behålla och utveckla kompetens slutföra hela sfi-utbildningen. Utredningens förslag remissbehand- las . Språkombud – en modell En viktig aktör är Vård- och omsorgscollege som har tagit fram ett konkret stöd för språkutveckling på området.15 Språkombuden arbe- tar med stöd av chefen för att göra hela arbetsplatsen språkutveck- lande och för en bättre kommunikation. Det kan både handla om att stödja dem som har ett annat modersmål än svenska och att hjälpa kollegor i frågor om vardaglig språkanvändning. Att arbeta med språkombud i en organisation ger möjligheter till språkutveckling på ett brett plan som leder till att språket stärks hos individer men också i en hel arbetsgrupp. Konceptet har utvecklats av och innefattar en utbildning till språkombud, en utbildning till språkombudsutbildare och en ut- bildning för chefer. Namnet ”Språkombud” är varumärkesskyddat och ägs av för- eningen Vård- och omsorgscollege. Följande ingår i uppdraget för språkombud: –att ha ett särskilt ansvar för frågor om språkutveckling på arbets- platsen, –att stödja kollegor i frågor som gäller språkutveckling, till exem- pel vid dokumentation, telefonsamtal med mera, –att tillsammans med chefen arbeta för att göra hela arbetsplatsen språkutvecklande, –att använda olika verktyg för att säkerställa att informationen uppfattas av alla medarbetare. 15www.vo-college.se/sprakombud – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens Regeringen beslutade om att ett äldreomsorgslyft ska genomföras. Satsningen innebär att ge ny och befintlig personal möj- lighet att på betald arbetstid genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier till vård- biträde eller undersköterska . Utöver att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde ges per- sonalen även möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Satsningen bedöms även bidra till att underlätta möjligheterna att utbilda sig till undersköterska inför den planerade regleringen av yrket. Äldreomsorgslyftet föreslås fort- sätta . Inom ramen för Äldreomsorgslyftet avser regeringen att även skapa förutsättningar för att stärka kompetensen hos första linjens chefer. får första linjens chefer som arbetar inom vård och omsorg om äldre möjlighet att utbilda sig på arbetstid.16 Socialsty- relsen fördelar statsbidrag till kommunerna inom ramen för Äldre- omsorgslyftet. SKR och har en överenskommelse kopplad till Äldre- omsorgslyftet.17 Parterna uttalar att satsningen ska öka andelen hel- tids- och tillsvidareanställningar och bidra till en större trygghet och bättre villkor för medarbetarna samt förbättra arbetsmiljön för befint- lig personal genom en tryggare bemanning. Satsningen ska bidra till en stärkt kvalitet i verksamheten. fattade beslut om medel för en utbyggnad av utbildningsplatser med inriktning mot vård och omsorg. Medlen fördelas av och . satsade staten på regional yrkesinriktad vuxenutbildning 2020/21:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 9, s. 166. 17https:///skr/arbetsgivarekollektivavtal/personalochkompetensforsorjning/aldreoms org/kompetenslyftaldreomsorgen.46592.html – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens inom äldreomsorg eller hälso- och sjukvård. finansie- rade staten platserna fullt ut och kommunerna behövde inte bidra med egen finansiering. 2021 kommer kommunerna att stå för finan- siering av platserna. För att ta tillvara de kompe- tenser som finns i gruppen invandrade bör hälften av de reserverade medlen gå till kombinationsplatser med svenska för invandrare (sfi) eller svenska som andraspråk. Utöver detta satsade staten 2020 för utbyggnad av folkhögskolans allmänna kurs och yrkesutbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå.