sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Eftersom tidsfrister för handläggningen av anmälningspliktiga åtgärder före- slås regleras i PBF (se avsnitt 7.19.13) bör hänvisningen till 9 kap. 45 § ändras så att den hänvisar till sådana föreskrifter som har med- delats med stöd av 16 kap. 8 § PBL. I 13 kap. 14 § och 14 kap. 11 § PBL finns en hänvisning till nuva- rande 9 kap. 13 § PBL och de skydds- och säkerhetsområden som framgår av denna bestämmelse. Denna hänvisning bör ersättas med en hänvisning till 4 kap. 42 § första stycket 4 a PBL eftersom det är där som dessa områden nämns i vårt författningsförslag. I 14 kap. 6 § PBL finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 35 § första stycket 2 och 3 PBL. Denna hänvisning bör ersättas med en hänvisning till motsvarande bestämmelser i nya 9 kap. PBL (44 § första stycket 2 eller 3). I 14 kap. 7 § PBL finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 34 § PBL. Denna hänvisning bör ersättas med en hänvisning till motsvarande bestämmelse i nya 9 kap. PBL (43 §). I 16 kap. 8 § PBL finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 16 § PBL. Denna hänvisning bör ersättas med en hänvisning till motsvarande bestämmelse i nya 9 kap. PBL (30 §). I 16 kap. 13 a och 13 b §§ PBL finns en hänvisning till krav på lov enligt nuvarande 9 kap. 2 och 10–13 §§ PBL. Vi gör bedömningen att denna hänvisning bör ersättas med en ny hänvisning till krav på lov i nya 9 kap. PBL, utan en närmare specificering av vilka bestäm- melser om lov som avses. Vi gör bedömningen att regeringens möj- ligheter att meddela föreskrifter om undantag för lov i extraordinära situationer borde avse alla krav på lov i 9 kap. PBL. Detta då det i dessa två paragrafer handlar om situationer som kan kräva särskilda insatser. Skillnad bör i dessa fall inte göras på om fråga är om exem- pelvis krav på lov för en byggnad eller en annan anläggning på sätt som görs . Av andra stycket i 16 kap. 13 a § PBL framgår också att avsikten inte verkar ha varit att göra skillnad på byggnader och andra anläggningar eftersom termen byggnadsverk används. Eftersom nuvarande bestämmelser om krav på bygglov för andra anläggningar än byggnader också reglerades i PBF var det självklart att bemyn- digandet i 16 kap. 13 a § PBL begränsades till byggnader. Av för- arbetena till bestämmelserna framgår också att avsikten var att även andra anläggningar än byggnader skulle omfattas. Exempel som an- ges är parkeringsplatser, transformatorstationer, upplag och stöd- murar.389 Att på sätt som vi föreslår hänvisa till samtliga krav på lov 2016/17:195 s. 16 och prop. 2019/20:152 s. 11. i 9 kap. PBL, som en följd av att vi föreslår att lovplikten för andra anläggningar än byggnader bör regleras i PBL kan därmed närmast ses som en följdändring. Fortsatt gäller ju också i 16 kap. 13 a § andra stycket och 16 kap. 13 b § andra stycket PBL att undantag från krav på lov ska vara proportionella i förhållande till de intressen som de bestämmelser som anges i första stycket avser att skydda och främja. Avseende ändringar i 10 kap. 2 § PBL, se framför allt avsnitt 7.17.2. Avseende ändringar i 10 kap. 14 § PBL, se avsnitt 7.20.4. Avseende ändringar i 10 kap. 23 §, se avsnitt 7.20.5. Avseende ändringar i 13 kap. 16 § PBL, se avsnitt 7.21.3. Ändringar som en följd av att skyltar och ljusanordningar är att se som byggnadsverk I avsnitt 7.4.3 föreslår vi att skyltar och ljusanordningar ska omfattas av definitionen för termen byggnadsverk (se 1 kap. 4 § PBL). De krav som gäller för byggnadsverk kommer således också att gälla för skyl- tar och ljusanordningar. En särskild reglering avseende vilka bestäm- melser som också gäller skyltar och ljusanordningar behövs därför inte längre. Följdändringar behöver därför göras i 2 kap. 9 §, 8 kap. 3 §, 11 kap. 6 § och 16 kap. 2 § PBL. Ändringar som en följd av att kommun inte längre ska få bestämma omfattning av krav på lov i detaljplan eller områdesbestämmelser Bestämmelserna i 4 kap. 15 § PBL bör upphävas som en följd av våra förslag i avsnitt 7.5.4 att kommunen inte längre ska få bestämma om- fattningen av krav på lov i detaljplan. Av samma skäl bör följdändringar göras i 4 kap. 42 § PBL. Första stycket 4 bör upphävas. Eftersom kommunen inte längre får bestäm- ma om krav på marklov behöver bestämmelsen i nuvarande första stycket 5 a dessutom ändras så att möjligheten för kommunen att i samband med placering, utformning och utförande av byggnadsverk och tomter få bestämma om vegetation och markytans utformning och höjdläge inte blir mindre än vad den är . Ändringar som en följd av att bestämmelser om lov samlas i PBL I avsnitt 7.5.3 föreslår vi att alla bestämmelser med krav på lov ska samlas i PBL. Som en följd av detta har 16 kap. 7 § PBL upphävts. I de paragrafer som innehåller en hänvisning till 16 kap. 7 § PBL be- höver denna hänvisning därför tas bort. Detta gäller 8 kap. 11, 13 och 18 §§ och 12 kap. 9 § PBL. Med anledning av förslaget på ny 16 kap. 7 a § PBL i regeringens proposition Genomförandet av MKB-direk- tivet i plan- och bygglagen390 föreslår vi dock inte att rubriken närmast före 16 kap. 7 § upphävs. Ändringar som en följd av att institutet villkorsbesked tas bort I avsnitt 7.17.6 föreslår vi att möjligheten att begära ett villkorsbesked slopas. Som en följd av detta förslag behöver ändringar göras i 12 kap. 8 § och 13 kap. 2 § första stycket 4 PBL. I 8 kap. 9 § PBL, som handlar om hur en obebyggd tomt ska bebyggas, bör ett förtydligande göras. Förtydligandet behövs för att det inte ska råda oklarhet om vilka byggnadsverk bestämmelsen avser. Efter- som motsvarande krav på andra anläggningar än byggnader regleras i 8 kap. 12 § PBL bör 8 kap. 9 § PBL avgränsas till att gälla byggnader. Vi föreslår också ett antal språkliga ändringar för att få ett så kon- sekvent språkbruk om ärenden om lov och förhandsbesked som är möjligt, se exempelvis ändringen i 12 kap. 9 och 16 kap. 13 a §§ PBL. Ändringar som en följd av nytt 9 kap. PBL och 6 kap. PBF Ett stort antal ändringar i PBF behövs som en följd av vårt förslag om ett nytt 9 kap. PBL och ett nytt 6 kap. PBF (se avsnitt 7.3 och 7.5.3). Inledningsvis bör beskrivningen av förordningens innehåll i 1 kap. 1 § 6 PBF justeras så att den överensstämmer med föreslagen rubrik till nya 6 kap. PBF. 2020/21:174. I 10 kap. 21 § PBF finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 21 § PBL och en hänvisning till 6 kap. 8 och 9 §§ PBF. Dessa hänvisningar bör ersättas med en hänvisning till motsvarande bestämmelse i nya 9 kap. PBL (52 §) och i nya 6 kap. PBF (4 och 5 §§). bör förtydligas att bemyndigandet avser innehåll i ansökan i dessa ärenden. Avseende ändringar i 7 kap. 5 § PBF, se avsnitt 7.20.3. Avseende ändringar i 9 kap. PBF, se beskrivning under egen rubrik nedan. Ändringar som en följd av att bestämmelser om lov samlas i PBL I avsnitt 7.5.3 föreslår vi att alla bestämmelser med krav på lov ska samlas i PBL. Som en följd av detta behöver följdändringar göras i ett antal bestämmelser som hänvisar till krav på lov i PBF. Detta gäl- ler 3 kap. 3, 5 och 19 §§ PBF. Följdändringar i 9 kap. PBF om byggsanktionsavgifter I 9 kap. PBF finns närmare bestämmelser om när en byggsanktions- avgift ska tas ut och till vilket belopp (jfr 11 kap. 52 § PBL). Bestäm- melserna utgår från överträdelser av sådana lov- och anmälnings- pliktiga åtgärder som framgår av i första hand 9 kap. PBL och 6 kap. PBF. Avgiften är differentierad bl.a. beroende på överträdelsens allvar och betydelsen av den bestämmelse som överträdelsen avser. Som en följd av vårt förslag till ny lovplikt i 9 kap. PBL och ny anmälningsplikt i 6 kap. PBF behöver ändringar göras i 9 kap. 6–17 och 21–24 §§ PBF. Vi föreslår också en ny paragraf 9 kap. 16 a § PBF. I första hand handlar ändringarna om att paragrafhänvisningar till olika åtgärder i 9 kap. PBL och 6 kap. PBF behöver justeras som en följd av vårt förslag på ny reglering av lovplikt i 9 kap. PBL och ny reglering av anmälningsplikt i 6 kap. PBF. Eftersom vissa åtgärder med våra förslag inte längre omfattas av krav på lov eller anmälan bör sanktioner för sådana åtgärder slopas, se exempelvis förslag till änd- ring av 9 kap. 9 § 2, 11 §, 13 § första stycket 4, 6 och 7, 21 § första stycket 2, 22 § och 24 § första stycket PBF. Eftersom några åtgärder, med våra förslag, omfattas av ett nytt krav på lov bör sanktioner för sådana åtgärder införas, se exempelvis föreslagna nya 9 kap. 16 a § PBF om att trots förbudet i 10 kap. 3 § PBL påbörja en sådan rivning av en annan anläggning än en byggnad som omfattas av krav på lov. I några fall används en annan term för åtgärden med våra förslag respektive med anledning av förslag i regeringens proposition Genom- förandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen391 än , se exem- pelvis 9 kap. 10, 12, 16 a och 23 §§ PBF. I något fall bör överträdelser för vissa åtgärder samlas i en och samma punkt när sanktionen för över- trädelserna är densamma, se exempelvis 9 kap. 24 § första stycket 3 PBF. På motsvarande sätt bör i något fall sanktionen för en anmäl- ningspliktig åtgärd föras ihop med övriga anmälningspliktiga åtgär- der, se exempelvis sanktionen för vindkraftverk i 9 kap. 13 § första stycket 6 PBF. Sanktionsbeloppen är i huvudsak desamma som . För de nya överträdelserna avseende altaner, pooler och skorstenar föreslås nya sanktioner i nivå med andra mindre åtgärder. Som en följd av att lov- plikten för fast cistern och annan fast anläggning för farliga pro- dukter sammanfattas under uttrycket fast förvaringsanläggning och kravet på att det ska handla om en anläggning som innehåller en far- lig produkt eller vara tas bort föreslås en sänkning av sanktionen till samma belopp som gäller för upplag, materialgårdar, tunnlar, bergrum, parkeringsplatser och begravningsplatser, se 9 kap. 12 § PBF. I samband med ändringarna i PBF passar vi också på att föreslå rent språkliga förbättringar av paragraferna i syfte att få en enklare och mer konsekvent utformning av bestämmelserna i , se exem- pelvis 9 kap. 15 § PBF. Därutöver gör vi bedömningen att det finns skäl att utreda behov av ytterligare ändringar av bestämmelserna om byggsanktionsavgifter i PBF (se avsnitt 7.25). 7.24Följdändringar i annan lagstiftning Vi har identifierat ett 60-tal lagar som innehåller en eller flera hän- visningar till PBL. Flertalet av dessa hänvisningar är generella till PBL i sin helhet och behöver därför inte ändras med anledning av våra förslag. I tre fall finns hänvisningarna till sådana bestämmelser 2020/21:174. som vi föreslår bör ändras. Dessa hänvisningar bör således justeras. Sådana hänvisningar finns i , lagen med särskilda bestäm- melser om gaturenhållning och skyltning och lagen om färdigställande- skydd. Se beskrivning av dessa följdändringar nedan. Vi har också identifierat ett 100-tal förordningar som hänvisar till PBL. I några av dessa, exempelvis i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader, behöver hänvisningar ändras till följd av våra för- slag. Därutöver kan ett antal förordningar behöva ändras som en följd av våra förslag till ändringar i PBF. Utöver ändringar i PBF om- fattar dock inte våra förslag ändringar på förordningsnivå. Förslag: Två paragrafhänvisningar ändras med anledning av för- slaget om ny reglering av komplementbostadshus i . görs en språklig justering för att få överensstämmelse med språk- bruket i PBL. I 16 kap. 2 d § tredje stycket och 26 kap. 9 a § tredje stycket miljö- balken finns bestämmelser om komplementbostadshus som inne- håller en hänvisning till nuvarande 9 kap. 4 a § PBL. Med anledning av att nuvarande 9 kap. PBL upphävs och ersätts med ett nytt 9 kap. PBL och det i PBL förs in en särskild definition av termen komple- mentbostadshus i 1 kap. 4 § PBL behöver dessa hänvisningar justeras. I den nya hänvisningen räcker det att det står sådant komplement- bostadshus som avses i PBL. Bestämmelserna finns i 16 kap. 2 d § och 26 kap. 9 a § . 7.24.3Följdändringar i lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning Förslag: En rubrik och en bestämmelse ändras med anledning av förslaget om nytt 9 kap. PBL. I 10 § andra stycket lagen med särskilda bestämmelser om gaturen- hållning och skyltning finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 7 § första stycket PBL. Med anledning av att nuvarande 9 kap. PBL upp- hävs och ersätts med ett nytt 9 kap. PBL i vilket en bestämmelse motsvarande den som finns i nuvarande 9 kap. 7 § första stycket PBL inte återfinns bör bestämmelsen i 10 § andra stycket lagen med sär- skilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning upphävas. Av 10 § lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning framgår att lagen också omfattar ljusanordningar. I syfte att tydliggöra att detta gäller även sedan 10 § andra stycket upphävs bör termen ”ljusanordningar” läggas till i rubriken närmast före 5 § lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Bestämmelsen finns i 10 § lagen med särskilda bestämmelser om gatu- renhållning och skyltning. 7.24.4Följdändringar i lagen om färdigställandeskydd Förslag: En paragraf ändras med anledning av förslaget om nytt 9 kap. PBL. I 2 § andra stycket lagen om färdigställandeskydd finns en hänvis- ning till nuvarande 9 kap. 4–4 c §§ PBL. Nuvarande 9 kap. 4–4 c §§ PBL innehåller en uppräkning av ett antal lovbefriade åtgärder. Nya 9 kap. PBL är utformad på ett annat sätt, i huvudsak med utgångs- punkt i vilka åtgärder som omfattas av krav på lov. De åtgärder som inte nämns i bestämmelserna är således sådana som inte omfattas av krav på lov. I 2 § andra stycket lagen om färdigställandeskydd är syftet att vissa åtgärder som inte omfattas av krav på lov inte behöver ett färdigställandeskydd. Vår bedömning är att dessa åtgärder kan vara alla sådana åtgärder med en byggnad eller tillbyggnad som inte om- fattas av krav på bygglov enligt 9 kap. PBL. Vårt förslag innebär en förenkling jämfört med nuvarande krav. att medföra att något fler byggnader och tillbyggnader än kom- mer att undantas från krav på färdigställandeskydd. Mot bakgrund av att de åtgärder som enligt vårt förslag inte kommer att omfattas av krav på lov enligt 9 kap. PBL som huvudregel inte heller kommer att omfattas av krav på en anmälan enligt PBF kommer åtgärderna inte att kunna följas upp med startbesked eller slutbesked. Eftersom uppföljningen avseende färdigställandeskydd görs i samband med start- respektive slutbesked gör vi bedömningen att det framöver inte är lämpligt att ställa krav på färdigställandeskydd för åtgärder som varken omfattas av krav på bygglov eller anmälan. Bestämmelserna finns i 2 § lagen om färdigställandeskydd. 7.25Frågor för framtida översyn Bedömning: Ytterligare frågor i PBL och annan lagstiftning med nära koppling till PBL behöver utredas. Under vår utredningstid har vi identifierat ett stort antal frågor – med mer eller mindre stark koppling till regleringen i 9 kap. PBL – som skulle behöva utredas, men där antingen vår utredningstid inte rik- tigt har räckt till eller frågan ligger utanför våra utredningsdirektiv. Frågorna beskrivs kortfattat i detta avsnitt. 7.25.1Översyn av materiella frågor I vårt utredningsarbete har vi identifierat ett behov av dels översyn av vissa befintliga definitioner i 1 kap. 4 § PBL och i 1 kap. PBF, dels av ett antal nya legaldefinitioner. I avsnitt 7.4.3 föreslår vi nya/ändrade definitioner av termerna ekonomibyggnad, fasadändring, komplement- bostadshus och komplementbyggnad. Vi har övervägt att föreslå ytterligare ett antal nya legaldefinitioner i PBL för termer som används i PBL. Efter många och motstridiga synpunkter på våra utkast till nya definitioner, har vi gjort bedöm- ningen att definitioner för dessa termer i stället bör bli föremål för framtida översyn, inte minst för att väl avvägda termer som även stödjer ett digitalt arbetssätt ska kunna utformas. Det handlar fram- för allt om definitioner av termerna altan, bostad, bostadshus, bruks- area, bruttoarea, byggnadsarea, källare, mur, mätvärt utrymme, plank, pool, suterrängvåning, taknockshöjd, vind och öppenarea.392 Vi gör be- dömningen att även de befintliga definitionerna av termerna bygg- nad, byggnadshöjd och tillbyggnad behöver ses över för att underlätta tillämpningen av PBL. Som en följd av vårt förslag på definition av termen fasadändring (se avsnitt 7.4.3) gör vi vidare bedömningen att definitionerna av termen underhåll respektive uttrycket ändring av en byggnad skulle behöva ingå i en sådan översyn av legaldefinitionerna i plan- och byggregelverket. Skälet för detta är att vi i vårt förslag på definition av termen fasadändring har valt rekvisitet ”yttre karaktärsdrag” i stäl- let för nuvarande ”yttre utseende” (jfr nuvarande 9 kap. 2 § första stycket 3 c PBL) och det snarlika rekvisitet ”utseende” förekommer i definitionerna av termen underhåll och uttrycket ändring av en byggnad. I anslutning till en sådan översyn bör även lämpligheten i att flera av de termer som förekommer i plan- och byggregelverket bara finns definierade i standarder som inte finns allmänt och kostnadsfritt till- gängliga utredas.393 Översyn av 2 kap. PBL Vid vår översyn har vi identifierat ett behov av att se över utform- ningen av paragraferna i 2 kap. PBL. Vi kan konstatera att det i bestäm- melserna i 2 kap. PBL inledningsvis finns processuella direktiv om när bestämmelserna ska tillämpas. Exempelvis anges att de gäller vid planläggning, vid prövning av ärenden om lov eller förhandsbesked respektive vid åtgärder som inte omfattas av krav på lov. återfinns i 9 kap. PBL särskilda bestämmelser om vilka av bestäm- melserna i 2 kap. PBL som ska vara uppfyllda för att lov ska kunna ges för en viss åtgärd. Som vi uppfattar det är de processuella bestäm- 392Jfr även att utreda definitioner på byggnadshöjd, nockhöjd, total- höjd, vind, suterrängvåning och källare (Rapport 2014:4). 393Jfr även byggregler – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler (Rapport 2020:31). melserna i 2 och 9 kap. PBL delvis överlappande, delvis på olika detal- jeringsnivå. Vår bedömning är dels att de processuella bestämmelserna i 9 kap. PBL både är mer specifika och mer ändamålsenliga för prövningen i ärenden om lov och förhandsbesked än de som finns i 2 kap. PBL, dels att det förmodligen vore lämpligast om innehållet i bestämmel- serna i 2 kap. PBL enbart vore materiellt, på motsvarande sätt som bestämmelserna i exempelvis 2 kap. . De processuella bestämmelserna i 2 kap. PBL omfattar dock inte endast prövningen enligt 9 kap. PBL utan också annan prövning en- ligt PBL. Sådan annan prövning ligger utanför våra direktiv. Efter- som vår bedömning är att en översyn av bestämmelserna i 2 kap. PBL behöver göras samlat utifrån de olika processer som anges i be- stämmelserna, föreslår vi att frågan tas med vid en framtida översyn av PBL. En översyn av 2 kap. PBL har tidigare också efterlysts av bl.a. Översiktsplaneutredningen.394 Enligt nuvarande 9 kap. 12 § PBL och föreslagna 9 kap. 26 § PBL krävs marklov för trädfällning, skogsplantering och markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet om kommunen har bestämt det i detaljplanen. Marklov för markåtgärder som kan för- sämra markens genomsläpplighet krävs dock inte för åtgärder för att anlägga gata, väg eller järnväg på mark som enligt detaljplan får an- vändas för det ändamålet. Under vårt utredningsarbete har vi gjort bedömningen att lov- plikten för åtgärden att försämra markens genomsläpplighet egent- ligen borde inträffa redan vid en ”förändring” av markens genom- släpplighet och att frågan huruvida förändringen innebär en försämrad genomsläpplighet i stället borde vara en avgörande förutsättning för om marklov kan ges för åtgärden. Vidare har vi gjort bedömningen att undantaget från krav på marklov för markåtgärder som kan för- sämra markens genomsläpplighet för åtgärder för att anlägga gata, väg eller järnväg på mark som enligt detaljplan får användas för det ända- målet lämpligen också borde omfatta trädfällning. Av brist på utred- 394Se SOU 2018:46 Del 1 s. 206. ningstid har vi dock inte hunnit fördjupa oss tillräckligt i dessa frågor för att inom ramen för detta betänkande gå vidare med förslag på ändring. Frågan bör dock lämpligen ingå i en framtida översyn, even- tuellt inom ramen för översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål.395 Under utredningsarbetet har framförts synpunkter på den praxis som utvecklats med innebörden att även olagliga planbestämmelser –alltså bestämmelser som inte har stöd i 4 kap. PBL – i huvudsak får rättsverkan vid lovprövning.396 Det finns flera skäl som både talar för och emot att sådana plan- bestämmelser kan få rättsverkan vid den efterföljande lovprövningen. Det finns även exempel i PBL på reglering som innebär att rätts- stridiga beslut inte får rättsverkan (se t.ex. 8 kap. 4 a § PBL). Mot bakgrund både av våra direktiv samt den utredningstid vi fått till vårt förfogande, gör vi bedömningen att denna fråga i stället bör bli föremål för framtida översyn. I avsnitten 7.16 och 7.19 har vi föreslagit vissa ändringar avseende an- mälningsplikten och de regler som avser handläggningen av anmäl- ningsärenden. Vi gör dock bedömningen att det borde övervägas om anmälnings- institutet bör renodlas i enlighet med vad som gäller på närliggande rättsområden – och som gällde enligt ÄPBL (jfr bygganmälan). På dessa områden är en anmälans främsta funktion att göra tillsyns- myndigheten uppmärksam på eventuella behov av tillsynsingripande, t.ex. genom ett föreläggande (jfr 11 kap. PBL), och således inte att genom någon form av rättskraftigt avgörande (jfr startbesked) tillåta en viss åtgärd på sätt som normalt endast sker i ett ansökningsför- farande. 395Se dir. 2019:101 och tilläggsdir. 396Se MÖD 2012:29 och samt MÖD:s dom i mål nr P 5918-19 och den 7september 2020 i mål nr P 6546-19; se även , När blir planbestämmelser utan stöd i lag en nullitet, Analys JP Infonet . Giltighetstid för startbesked för anmälningspliktiga åtgärder I avsnitt 7.20.1 har vi föreslagit vissa ändringar i regleringen avseende startbesked. En fråga som behöver utredas ytterligare är frågan om giltighetstiden för startbesked för anmälningspliktiga åtgärder. Giltig- hetstiden för sådana startbesked framgår av 10 kap. 25 § andra stycket PBL. De synpunkter som har framförts handlar om att det av denna bestämmelse inte, på sätt som gäller för lovpliktiga åtgärder, finns reglerat när åtgärden senast ska avslutas. Vi instämmer i att den nu- varande regleringen i denna del är oklar och att frågan bör omfattas av en framtida översyn. I utredningsarbetet har vi fått synpunkter på att frågan om när något ska anses vara taget i bruk ibland inte går att fastställa och att slut- beskedet i dessa situationer upplevs som onödigt utifrån ett bygg- herreperspektiv. Detta gäller exempelvis vid åtgärden att uppföra ett plank eller en mur eller att fälla ett träd. I denna typ av ärenden kan det således inte bli aktuellt att ta ut en sanktion för att anläggningen eller trädet har tagits i bruk innan slutbesked har getts. Några sank- tionsbestämmelser för dessa situationer finns inte heller i PBF. Den enda funktion slutbeskedet i dessa situationer har är att vara en signal på att ärendet hos kan avslutas. Vi gör bedöm- ningen att det finns både för- och nackdelar med att behålla slut- besked för dessa ärenden. Lämpligen bör dock kravet på slutbesked för vissa enkla ärendetyper bli föremål för en översyn. Härvid kan även ses över förutsättningar för att i vissa situationer meddela slut- besked i anslutning till att lov och startbesked meddelas. Översyn av byggsanktionsavgifterna i 9 kap. PBF Vi har uppmärksammat att användningen av termen byggnadsarea som beräkningsgrund för byggsanktionsavgifter för byggtekniska åtgärder inne i byggnader verkar kunna få oavsiktliga konsekvenser. Dagens regler innebär att byggsanktionsavgiften för exempelvis en väsentlig ändring av ventilationen i en femvåningsbyggnad på varje plan blir densamma som om åtgärden endast hade utförts på ett av I utredningsarbetet har det framförts att det vore mer ändamålsenligt att i dessa bestämmelser använda termen bruttoarea.