sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — 96Se rapport i avsnitt 4.2.5. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring pass eller identitetshandlingar som försvunna eller stulna. Det var i flera fall uppenbart att företagen inte skulle kunna betala de utlovade lönerna till arbetstagarna. Mängden avvikelser som upptäcktes vid kontrollen var förvånande och oroande. Det upplevs som problema- tiskt att arbetsgivaren kan ansöka om tillstånd för en arbetstagare. Det borde endast vara den personen som ska utföra arbetet som kan ansöka om tillstånd. En lösning skulle kunna vara att anställnings- erbjudandet blir bindande och att någon har en tydlig uppgift att kontrollera lönenivåerna på arbetsplatserna. Det behövs också tyd- ligare ansvar för arbetsgivaren och straffsanktioner för de som bryter mot reglerna. Det är väldigt svårt att få någon dömd för människo- exploatering på grund av hur regelverket ser ut.97 deltar i samverkansuppdraget mot grov organiserad brottslighet och i metodutvecklingsuppdraget. Myndigheten är även en del av det myndighetsgemensamma initiativet som leds av . är nätverksmyndighet i det arbete som leder för att stärka det svenska arbe- tet mot prostitution och människohandel. Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för upplever att de största hindren för myndigheten att kunna delta fullt ut i samverkansuppdragen och bidra till att minska missbruket inom arbetskraftsinvandringen är sekretessbestämmel- serna. Om en handläggare hittar misstänkta fall kan inte den infor- mationen lämnas vidare till t.ex. eller Polismyn- digheten p.g.a. sekretess. Det är inte heller alltid aktuellt att göra en brottsanmälan, eftersom det kanske inte handlar om oegentligheter i en tillräckligt stor omfattning för att kunna utgöra ett brott. Ofta hamnar de i situationer där de känner sig bakbundna. När de gör kontroller ute hos arbetsgivare hittar de ibland också misstänkta fall av utnyttjande men de saknar resurser att agera. Det är också väldigt 97Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för 2021. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring problematiskt att allt kan se korrekt ut i dokumentationen och via utbetalningarna men sedan visar det sig att arbetstagaren exempelvis har fått betala tillbaka stora summor av sin lön. skulle också kunna göra en riskanalys av företag men som reglerna ser ut nu får de inte lämna sådan information vidare till exempelvis Migra- tionsverket. kompetens skulle även kunna användas i arbetet med certifiering av arbetsgivare och vid riskanalyser av före- tag. Det händer att beviljar arbetstillstånd för anställningar hos arbetsgivare som inte har godkänt för F-skatt. När en tredjelandsmedborgare med ett beviljat arbetstillstånd anmäler flyttning till förekommer det att kan se att personen har fått sitt tillstånd men inte börjat jobba enligt kontraktet. Det finns då inga skyldigheter för att anmäla detta till . Om Migrations- verket därefter får kännedom om att personen inte påbörjat sin anställning kan verket återkalla uppehållstill- ståndet men personen är då redan folkbokförd och finns kvar med personnummer så i systemen ser allt godkänt ut. har vidare hand om blanketten 1160 som alla arbetsgivare som anställer en tredjelandsmedborgare måste skicka in till verket.98 Blanketten diarieförs hos men därefter sker inget med den. Den omfattas dock inte av någon sekretess och kan kontrollera den ibland när någon ansöker om permanent uppehålls- tillstånd.99 bildades med syfte att stärka den strategiska betydelsen av offentlig upphandling. Myndigheten över- tog det arbete som tidigare drevs av och av Upphandlingsstödet vid Kammarkollegiet, Miljöstyrnings- rådet och . ger stöd och vägled- ning inom offentlig upphandling och statsstöd genom att utveckla 98Arbetsgivare som anställer en person som är medborgare i ett icke EU/EES-land är skyldig att informera om anställningen senast den 12:e efter att anställningen påbörjats. En anmälan ska göras för varje person. 99Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring och förmedla kunskap, verktyg och metoder.100 Myndigheten ska verka för en rättssäker, effektiv och socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling. Myndigheten ska samverka särskilt med , Kam- markollegiet, Verket för innovationssystem, , , och samt med regioner, kommuner, berörda offentliga organisationer och näringslivet för att utveckla upphandlingen. Myndigheten ska även samverka med andra statliga myndigheter och andra organisationer, nationellt och inom EU.101 När en myndighet ska upphandla en vara eller en tjänst finns det olika typer av risker som ska uppmärksammas, exempelvis risker för oskäliga arbetsvillkor. Arbetsrättsliga villkor får alltid uppställas vid en upphandling men i vissa fall är den som upphandlar skyldig att ställa krav på arbetsrättsliga villkor.102 ger stöd och råd för att identifiera när krav på arbetsrättsliga villkor ska ställas och då vilka krav som bör ställas. Enligt propositionen om arbetsrättsliga villkor vid upphandling103 har kollektivavtal och arbetsrättslig lagstiftning en avgörande betydelse för att respekten för arbetstagares grundläggande rättigheter ska kunna upprätthållas. Att ta arbetsrättsliga hänsyn vid upphandling handlar inte enbart om arbetstagarnas sociala skydd. Skötsamma leverantörer ska inte ris- kera att utsättas för illojal konkurrens av leverantörer som vinner ekonomiska fördelar genom att konkurrera med dåliga anställnings- villkor. Krav på arbetsrättsliga villkor ska bl.a. ställas om arbetet utförs där svensk rätt är tillämplig och upphandlingen minst uppgår till aktuellt tröskelvärde enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, , lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssekto- rerna, LUF, eller lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner, , samt om det är behövligt. De arbetsrättsliga villkoren ska avse lön, semester och arbetstid enligt nivåer i ett centralt kollektivavtal. Det är inte tillåtet att ange som villkor att en leverantör ska vara bunden av ett kollektivavtal. Villkoren ska i stället vara hämtade från, 100Upphandlingsmyndigheten (2021), Om oss. 1011 och 8 §§ förordningen (2015:527) med instruktion för . 102LOU, LUF och innehåller bestämmelser om att vissa upphandlingar ska innehålla arbetsrättsliga villkor. Syftet är att säkerställa sunda arbetsvillkor vid utförandet av offentliga kontrakt. 2016/17:163, Arbetsrättsliga villkor vid upphandling. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring och vara i nivå med, de lägsta nivåer som följer av ett centralt kol- lektivavtal. De arbetsrättsliga villkoren ska även uppfyllas av under- leverantörer som direkt medverkar till att fullgöra kontraktet. Det gäller oavsett antal mellanled som finns mellan leverantören och dess underleverantörer. Med ”direkt medverkar” menas den personal som producerar eller sätter samman en vara, tillhandahåller en tjänst eller utför arbete i en byggentreprenad. Arbetsrättsliga villkor får alltså alltid ställas men måste uppställas om det är behövligt. Med behövligt avses att det finns en risk för oskäliga arbetsvillkor vid utförandet av kontraktet. Varje upphand- lande organisation ska i samband med en upphandling avgöra om det är behövligt att inkludera arbetsrättsliga villkor i den aktuella upp- handlingen. Bedömningen bör utgå från ett helhetsperspektiv och baseras på tillgängliga uppgifter om riskerna för oskäliga arbets- villkor i den aktuella branschen. Även vid arbete som utförs i kan det finnas risk för att företag som vinner upphandlingar åsido- sätter arbetsrättsliga villkor eller anlitar svart arbetskraft. Upphand- lingsmyndigheten har publicerat riskbedömningar inom ett antal branscher. Avseende följande branscher har Upphandlingsmyndig- heten gjort en sammanvägd bedömning104 att det finns risk för oskäliga arbetsvillkor när offentliga kontrakt utförs: –Snöskottare på tak, En bedömning måste dock alltid göras i det enskilda fallet. Vid en riskbedömning måste det först identifieras vilka arbetstagare som är aktuella och vilka som är arbetsmarknadens parter, därefter ska det bedömas om det finns risk för oskäliga arbetsvillkor för denna/dessa 104Upphandlingsmyndigheten (2021), Publicerade riskbedömningar. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring har identifierat flera olika riskfaktorer som kan indikera om det finns risk för oskäliga arbets- villkor. Bland annat följande: –Om det generellt sett är en låg utbildningsnivå eller om det helt saknas krav på utbildning för att genomföra yrket. –Om det är vanligt med bristfälliga språkkunskaper i svenska hos yrkesgruppen. –Om det inom den specifika branschen kan förekomma utstatio- nerad arbetskraft. –Om det sker systematiska brott mot arbetstidslagen. –En låg anslutningsgrad till kollektivavtal. –Om det förekommer hög konkurrens inom branschen. –När leverantörskedjan är lång eller komplex eller om det är van- ligt att leverantörer använder flera underleverantörer för att ut- föra kontraktet. –Om det finns särskilda regleringar inom branschen eller risk att det förekommer svart arbetskraft eller annan ekonomisk brotts- lighet. –Om en bransch har gått från att ha ingått i den egna verksamheten till att ha blivit outsourcad till privata leverantörer kan detta ses som en risk. Likaså om en bransch har blivit avreglerad. Det vill säga att branschen har varit statligt reglerad.105 är en av myndigheterna som deltar i uppdraget mot grov organiserad brottslighet. Det var bl.a. inom detta uppdrag som påvisade ett tydligt behov av förändring i lagstiftningen om organiserande av människosmuggling.106 Åklagar- myndigheten deltar också i initiativet som leder. 105Upphandlingsmyndigheten (2021), Behövlighetsbedömning – när ska villkoren ställas?. 106Se skrivelse daterad . För förslag om en utökad kri- minalisering av brottet organiserande av människosmuggling se utredningens delbetänkande SOU 2021:5, Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för Företrädare för uppger att utredningar röran- de människohandel och människoexploatering är mycket komplexa. Handeln är vanligtvis det brott som föregår exploateringen. Det finns flera anledningar till att det finns så få fällande domar inom dessa områden. Det är en svår brottslighet att upptäcka och det är väldigt sällan som offren själva vänder sig till någon myndighet för att be om hjälp. Offren befinner sig ofta i någon slags beroende- situation och är rädda för att bli av med sina uppehållstillstånd. Det är inte ovanligt att de har en skuld till den som anställt dem. Offren själva upplever inte alltid heller att de varit utsatta för någon exploa- tering, som åklagaren anser att de har utsatts för männi- skoexploatering. får oftast sina tips från . Fler fall hade troligtvis kunnat upptäckas om fler inspektioner eller kontroller hade gjorts på arbetsplatser. För att det ska vara fråga om människoexploatering krävs bl.a. att personen ska ha arbetat under uppenbart orimliga villkor. Det saknas praxis på vad som avses med uppenbart orimliga villkor men erfaren- heten är att det inte räcker med att ha uppgifter från fackförbunden om vad som är en normalt förekommande lön. använder inte heller belopp för försörjningsnivån om som en måttstock utan bedömningar görs i varje enskilt fall om vad som är uppenbart orimliga villkor. Det mest effektiva vore förstås om det gick att förhindra dessa brott redan innan personen har blivit utsatt, det vill säga som regel redan innan han eller hon beviljades tillstånd. Fler och noggrannare kontroller borde göras innan tillstånd beviljas. Tydlig information om arbetskraftsinvandrares rättigheter i och vart utsatta personer kan vända sig för att få hjälp skulle också behövas. En ökad samverkan mellan myndigheter (både på statlig och nivå) vid arbetsplatsinspektioner skulle också kunna ha en bidragande effekt för att motverka oseriösa aktörer inom olika branscher. Att även kriminalisera att en person tar betalt för att en utlänning ska få ett arbets- och uppehållstillstånd kan vara ett sätt att förhindra ett sådant förfarande men som alltid är det ytterst en fråga om vad som går att bevisa. Det är ofta svårt att följa transaktionerna, som dess- utom i de allra flesta fall sker med kontanter. Det finns flera fall där Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring de inblandade personerna inte har konton i eller transaktio- nerna skett i så många led och med så många förklaringar att det inte går att följa pengarna trots att stora resurser läggs på det. Det är den ekonomiska biten som är den svåraste. Om man hade fått fram objek- tiv bevisning kring transaktionerna hade det varit lättare. Att utvidga lagen om näringsförbud till att även omfatta missbruk inom detta område är däremot sannolikt inte en effektiv åtgärd. Eftersom lagen är kopplad till fysiska individer är det lätt att kringgå ett förbud genom att sätta någon annan i sitt ställe.107 4.3.11Vittnesmål från ett antal fackförbund inom LO rapporterar att de får uppgifter om företag som inte följer gällande regler och som utnyttjar och exploaterar sina arbetstagare. beskriver situationen som nästintill ohållbar. I flera fall har förbundet kunnat slå fast att byggnadsarbetare från tredje land har fått betala för att få arbeta i . Arbetstagarna bor ofta inackor- derade hos arbetsgivarna. Hela deras uppehälle i är beroende av att anställningen består, vilket automatiskt försätter dem i bero- endeställning och gör att de inte protesterar, vare sig mot farlig arbets- miljö eller mot uteblivna löner. Oseriösa och fuskande företag tar allt större delar av marknaden över hela landet och åsidosätter systema- tiskt gällande arbetsvillkor, arbetsmiljöregler, kollektivavtalsenliga löner och ersättningsnivåer. Långa underentreprenörskedjor, otill- räcklig kontroll och uppföljning av vilken personal som utför arbetet och i vilket bolag de är anställda skapar utrymme för lönedumpning. Utsatta yrkesarbetare utför kvalificerat byggnadsarbete för löner så låga som . Arbetsmiljön på den svenska byggmarknaden har enligt Bygg- nads aldrig varit så segregerad mellan de seriösa företag som bedriver världens främsta och mest förebyggande arbetsmiljöarbete och de mest okunniga och skrupellösa aktörer som hanterar sina arbets- tagare omänskligt och rent slavlikt. Vanligt förekommande är att arbetslagen arbetar sexdagarsveckor med tolvtimmarspass, det vill säga . Ofta rapporteras inte tillbud eller 107Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring arbetsplatsolyckor, utan skadad personal blir friställda och hem- sända. lämnar löpande tips och konkreta fall till Arbets- miljöverket, , och Brand- skyddsmyndigheten. Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch (GS-facket) rapporterar att arbetskraftsexploatering av utländsk arbetskraft förekommer i mycket stor omfattning inom skogsvård (röjning och plantering av skogsplantor). Branschen är enligt GS-facket sönderdumpad genom systematisk exploatering av utsatt utländsk arbetskraft med löner och villkor under kollektivavtal, så pass att det inte längre går att överleva som företag utan exploatering och regelöverträdelser av olika slag. En överväldigande stor majoritet av företagen i svensk skogsvård har kollektivavtal, . reg- lering om anlitande av entreprenörer och förhandling före anlitande, samt certifieringssystemen FSC och PEFC gör det väldigt svårt att vinna upphandlingar utan kollektivavtal. Det stora problemet är att avtalen inte följs och att det saknas kontrollmöjligheter och sank- tioner. Åren kännetecknas av en gradvis ökande andel arbetstagare inom skogsvården från länder utanför EU. Framför allt är det skogsplanteringen i inland som domineras av fir- mor som rekryterar personal från tredje land. Vid beräkningar ut- ifrån ackordet per planta och den lön arbetstagaren får kan det konstateras att det ofta måste arbetas sexdagarsveckor och . Förbundet får information om detta från både entreprenörer, arbetstagare och allmänhet och det har också framkommit i ett antal tvister . Vidare förekommer brister i boendeförhållandena och det är inte ovanligt att det bara finns en bod för ett arbetslag på tio personer. Därigenom skapas också en konkurrensfördel, eftersom det är kostsamt att flytta, underhålla och värma upp bodarna. Det har förekommit åtskilliga exempel på undermåliga boenden och ockerhyror . Oskäliga löneavdrag för uppehället förekommer också. GS noterar även att förbundet sett ansökningar om arbets- tillstånd för deltidsanställningar för säsongsarbetare i skogen, där- ibland en plantör som skulle arbeta halvtid för i Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring månaden – ytterligare ett tydligt tecken på planerat utnyttjande enligt GS, då säsongsarbete i skogen annars aldrig bedrivs på deltid. GS-facket har svårt att organisera arbetstagare som kommer från tredje land. De har låg kännedom om svensk arbetsmarknad, talar inte svenska eller ens engelska . De befinner sig långt från städer och samhällen och de flyttar ofta. Trots detta ser de en kraftig överrepresentation av fall där de medlemmar de ändå värvat inom skogsvården behandlats illa och inte fått sina kollektivavtalade rättig- heter tillgodosedda. I flera fall ser de en mångårig systematik där undanhålls arbetstagarna. Den sektion av som har partihandel108 som sitt ansvarsområde har återkommande haft kontakter med arbetsgivare, medlemmar och ickemedlemmar som på olika sätt har varit berörda av eller delaktiga i missbruk och kriminalitet inom vissa delar av partihandelsbranschen. I delar av industriområden är till exempel handel med arbetstill- stånd mycket vanligt. Ett vanligt upplägg är att en person får skuld- sätta sig i hemlandet gentemot en agent eller förmedlare i utbyte mot en anställning i . I får sedan skulden avbetalas genom kontant avdrag på lönen och/eller genom att arbetstagaren får utföra olika tjänster och uppdrag åt agenten eller arbetsgivaren. Det kan t.ex. gälla att driva in betalningar åt arbetsgivaren från landsmän i samma situation eller uppdrag av kriminell karaktär (stölder m.m.). Vidare har arbetskraftsinvandringen till skönhetsbranschen uppvisat en explosionsartad ökning. 2018 beviljades 177 nya arbetstillstånd, jämfört med bara 22 . Även om ett anställningserbjudande ser acceptabelt ut kan det vara fråga om exploatering. I praktiken hamnar relativt många anställda på en månadslön , varav några nära försörjningskravet på . Flera typer av allvarliga missförhållanden har kun- nat konstateras av förbundet, främst handel med arbetstillstånd, där arbetstagaren måste betala för att få sitt arbetserbjudande. 108Grossister, logistikföretag och bemanningsföretag. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Hotell- och Restaurangfacket, HRF, har kon- staterat ett omfattande missbruk av arbetstillstånd. Förbundet får in många tips, både från medlemmar och förtroendevalda men även anonyma tips, om arbetskraftsexploatering av utländsk arbetskraft. Risken bedöms vara större inom café och restaurang än på hotell. Ofta stämmer inte faktisk lön och villkor med vad som utlovats i arbetserbjudandet. Den anställde får jobba långt mer än heltid till en alldeles för låg lön och ibland betala tillbaka delar av lönen. I ett fall talade arbetserbjudandet om en lön på men när den anställde var på plats och började arbeta i var lönen 25 000 bath , bara en fjärdedel så mycket. Dessutom tar många arbetsgivare ockerhyror för boende. HRF har tidigare drivit flera fall mot arbetsgivare. Under det senaste årets pandemirestrik- tioner bedömer HRF att än fler arbetskraftsinvandrare jämfört har haft en extra press på sig att gå med på dåliga villkor för att inte bli uppsagda och tvingas lämna om de inte lyckas hitta en ny arbetsgivare. rapporterar om missbruk inom såväl städbranschen som hemtjänst, personlig assistans och den gröna sektorn. Det som rap- porteras är att arbetstagare får komma hit och arbeta till knappt ingen lön alls och de får bo i undermåliga lokaler. har arbetsgivaren tagit deras pass också. Det har förekommit att de får betala tillbaka halva lönen till arbetsgivaren. Ett fall rörde ett företag inom städbranschen. Företagsledarna anställde landsmän för städjobb i . Arbetstagarna hämtades på och kördes dit. De fick bo i en källare och den enda lön de fick var det som betaldes till dem vid fönstertvätt, eftersom detta betaldes kon- tant. All övrig städning fakturerades. Efter cirka undrade de om de inte skulle få lön för sitt arbete och kontaktade facket som började undersöka det hela. Vid efterforskningar av vilka som var företagsledare framkom det att dessa fanns utomlands och därför kunde facket inte driva någon process mot dem. konstaterar att det förekommer att de anställda inte får den avtalade lönen och att arbetsgivaren gör avdrag för påhittad Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Förbundet efterlyser liksom övriga en stärkt kontroll från av arbetsgivarnas ekonomi och seriositet för att inte myndigheten ska fortsätta bevilja arbetstill- stånd till arbetsgivare som saknar stabila ekonomiska förutsättningar för att betala löner och sociala avgifter. Från rapporteras det också om att det förekommer exploatering av utländsk arbetskraft inom medlems- området. Det gäller inom flera områden som bilvård, gummiverk- städer, taxi, cykelbud och åkeribranschen. Här förekommer det att lön, arbetstider, arbetsmiljö etc. inte når upp till miniminivåerna enligt kollektivavtal eller lag. Det i sin tur vållar allvarliga marknads- störningar i branschen, där seriösa aktörer med skäliga villkor riske- rar att konkurreras ut. Inom bilvård förekommer arbetskraftsexploatering i stor omfatt- ning. Förekomsten av missförhållanden är främst koncentrerad till de mer tätbefolkade områdena i landet, eftersom marknaden är större där. Om en biltvätt utförd av en person kostar så lite som mellan 75–är det uppenbarligen inte en verksamhet som är laglig och seriös. De har även noterat brott mot arbetsmiljölagen inom vissa gummiverkstäder. Brotten är dock inte lika allvarliga och/eller omfattande där som de är inom bilvården. Exploateringen av utländsk arbetskraft bedöms inte vara så stor inom taxibranschen då det finns vissa krav för att erhålla taxiförarlegitimation. När det gäller cykelbud bedöms däremot omfattningen av exploateringen vara omfattande. Det är svårt att värva medlemmar bland utländsk arbetskraft. Förekomsten av många olika nationaliteter gör det svårt att kunna kommunicera med utländsk arbetskraft förutom i de fall då de behärskar engelska i någon omfattning. De är ofta rädda för att bli uppsagda om de talar med facket och därmed förlora möjligheten att vistas legalt i landet. De har inte heller alltid råd att erlägga med- lemsavgift till en facklig organisation, eftersom de ofta har en låg lön. Inom bilvård, gummiverkstäder och taxi har förbundet inte någon riktad information om fackens roll och verksamhet till gruppen utländska arbetstagare, eftersom nationaliteterna är många och det Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring är förenat med både praktiska och ekonomiska problem att produ- cera material på ett stort antal olika språk. En värvningskampanj har pågått inom cykelbudsbranschen med rabatterat medlemskap och erbjudande om fackliga utbildningar. Kampanjen är på svenska och engelska med både möten och uppsökande verksamhet. När det gäller åkeribranschen har förbundet tagit fram facklig information på flera språk i samarbete med den fackliga organisationen från respektive land. Denna information delas ut på fältet men även i uppehållsrum m.m. Förbundet har också en uppsökande verksamhet när det gäller bilvård.