sou · H9B3102 · 2022-01-01 00:00:00 — Förskrivningen regleras bl.a. i receptföreskrifterna och lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Förskrivare ska ange och registrera den information som krävs för förskrivning och journalför- ing enligt t.ex. patientdatalagen (2008:355) (PDL) och Socialstyrel- sens föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40) om journal- föring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården. 10E-hälsomyndigheten, Reglering av personuppgiftsbehandling (S2018/04035/FS), s. 48. 11DG , Patient and ePrescription eHDSI Specification, s. 14. vices_Specification_v5.0.0_RC.doc?version=2&modificationDate=1602827374970&api=v2 (hämtad ). 12SOU 2015:32 s. 278 och prop. 2017/18:223 s. 156. Definitioner av vårdgivare, behörig förskrivare och recept i EES Med vårdgivare avses i patientrörlighetsdirektivet den som lagligen bedriver hälso- och sjukvård i ett medlemsland (artikel ). Recept definieras som en ordination av ett läkemedel som utfärdas av någon med ett reglerat vårdyrke enligt yrkeskvalifikationsdirektivet eller som är behörig enligt nationell rätt (artikel 3.1 k). E-recept definieras av nätverket för e-hälsa som en elektronisk förskrivning av läke- medel utfärdad av behörig förskrivare.13 Hälso- och sjukvård definieras som åtgärder för att medicinskt före- bygga, utreda och behandla sjukdomar och skador, sjuktransporter och omhändertagande av avlidna, enligt 2 kap. 1 § hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30)(HSL). Vårdgivare kan vara en statlig myndighet, region, kommun, annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet i både privat- och offentligt finansierad verksamhet (1 kap. 3 § PSL). Med hälso- och sjukvård avses även verksamhet inom detaljhandel med läkemedel (1 kap. 2 § PSL). Vårdgivare som är leverantörer av en samhällsviktig tjänst är skyldiga att anmäla och identifiera sig till enligt det regelverk som genomför NIS-direktivet. Sådana leverantörer ska bl.a. rapportera incidenter i nätverk och informationssystem. Staten ansvarar för den övergripande hälso- och sjukvårdspoliti- ken. Regioner och kommuner kan vara vårdgivare, men kan också avtala med andra aktörer att utföra hälso- och sjukvård. Det finns också privata vårdgivare utan sådana avtal. Hälso- och sjukvårds- lagen är en ramlag som bl.a. anger att det ska finnas en ansvarig för hälso- och sjukvårdsverksamheten (4 kap. 2 §). Hur personuppgifter behandlas i hälso- och sjukvården regleras förutom i dataskyddsförordningen bl.a. i PDL. Personuppgifter får som huvudregel behandlas om det behövs för administration som rör patienter och som syftar till att ge vård i enskilda fall eller som annars föranleds av vård i enskilda fall (2 kap. 4 § PDL). Den person- uppgiftsbehandling som sker vid hälso- och sjukvårdens direktåt- 13eHealth Network, Guideline on the electronic exchange of health data under Cross border directive 2011/24/EU ePrescriptions and eDispensations, version 2, 2016, s. 7. komst till den nationella läkemedelslistan anses falla under PDL.14 Vårdgivaren är personuppgiftsansvarig för den behandling av per- sonuppgifter som denne utför (2 kap. 6 § PDL). Regionerna ansvarar för att genomföra hälso- och sjukvård inom sitt område, t.ex. vård som kräver insats av en läkare (12 kap. 3 § HSL). Vidare ska regionerna erbjuda en god hälso- och sjukvård åt personer som är bosatta inom regionen, och åt dem som utan att vara bosatta där har rätt till vårdförmåner i vid sjukdom och moderskap enligt vad som följer av förordningen 883/2004 (8 kap. 1 och 2 §§ HSL). Som hemregion kan en region vara ansvarig för kostnaden för vård utom- lands, se vidare kapitel 6. Kommunerna ansvarar bl.a. för att erbjuda en god hälso- och sjukvård för vissa områden, såsom hemsjukvård, rehabilitering och hjälpmedel för personer i vård- och omsorgsboenden. I hälso- och sjukvård finns det förskrivare. Detaljhandel med läkemedel avser försäljning till konsument. Endast den som har tillstånd från får bedriva detaljhandel med receptbelagda läkemedel till konsument. En sådan inrättning kallas öppenvårdsapotek. I öppenvårdsapotekens grunduppdrag in- går att verka för en god och säker läkemedelsanvändning genom att säkerställa att konsumenten så snart det kan ske får tillgång till för- ordnade läkemedel och varor, ge sakkunnig och individuellt anpassad information och rådgivning, och genomföra och upplysa om utbyte av läkemedel. Den som bedriver apoteksverksamhet är vårdgivare enligt definitionen i PSL. Öppenvårdsapotekens personuppgiftsbehandling regleras förutom i dataskyddsförordningen, i apoteksdatalagen (2009:367). Den per- sonuppgiftsbehandling som sker vid direktåtkomst till uppgifter i den nationella läkemedelslistan anses omfattas av apoteksdatalagen.15 2017/18:223 s. 82. 2017/18:223 s. 82. För personuppgiftsbehandling som utförs på öppenvårdsapoteken är tillståndshavaren personuppgiftsansvarig (7 § apoteksdatalagen). Expedierande personal och apotek eller motsvarande i EES Detaljhandel med läkemedel till patient är i mycket liten utsträck- ning harmoniserad i EU och kan därför se olika ut. Utredningen har valt att använda begreppet ”apotek eller motsvarande i EES” efter- som det kan finnas andra institutioner än apotek som får expediera recept i övriga länder i EES.16 När det gäller tystnadsplikt vid be- handling av känsliga uppgifter vid en expediering, så kan de del- tagande länderna antas ha en reglering som förutsätter tystnadsplikt. Ett tiotal länder i nätverket för e-hälsa har beskrivit hur tystnads- plikten regleras för expedierande personal i respektive land.17 Endast behörig hälso- och sjukvårdspersonal ska få tillgång till uppgifter om patienternas hälsa när e-recept från ett annat land expedieras, enligt nätverkets krav.18 Expedierande farmaceut på öppenvårdsapotek i Farmaceut är enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel den som är behörig att utöva yrke som apotekare eller receptarie enligt 4 § PSL. När deltar i tjänsten e-recept över landsgrän- ser kommer farmaceuten på ett öppenvårdsapotek ansvara bl.a. för att hämta uppgifter från ett annat EES-land via den nationella kon- taktpunkten för e-hälsa, identifiera patienten, expediera och lämna ut läkemedel mot ett e-recept. I kan e-recept från EES inte expedieras , utan endast utländska pappersrecept kan expedieras. Vid expediering ska farmaceuten så långt det är möjligt förvissa sig om att patienten kan använda läkemedlet på rätt sätt genom individuellt anpassad information och rådgivning. Farmaceuten ska även ge sakkunnig och omsorgsfull vård, upplysa och samråda med patienten (13 kap. 1 § läkemedelslagen [2015:315]). Farmaceuten ska innan ett läkemedel lämnas ut göra en helhetskontroll som bl.a. inne- bär att säkerställa att det läkemedel som ska lämnas ut motsvarar det 16Begreppet används även i 4 kap. 1 § 2 receptföreskrifterna. 17E-hälsomyndigheten har för utredningen låtit göra en enkät, Suvery – Binding Secrecy, inom nätverket för e-hälsa, e-post , . 18Det framgår bl.a. av kapitel II, avsnitt II.1.1.3 i e-hälsoavtalet. som förordnats, att alla övriga uppgifter som ska ingå i en expedier- ing har utförts på rätt sätt, att receptet är korrekt utfärdat och att bedöma om expedieringen är lämplig med hänsyn till patienten för att t.ex. upptäcka interaktioner mellan läkemedel. För helhetskon- trollen krävs bl.a. information om patientens recept och vilka läke- medel patienten har fått utlämnade (8 kap. 7, 11 och 31 §§ receptföreskrifterna). En farmaceut har behörighet att expediera recept. Vissa delar av expedieringen, t.ex. helhetskontrollen, får endast utföras av en farma- ceut. Om det inte särskilt anges i lag eller i receptföreskrifterna att en farmaceut ska utföra en viss uppgift får annan apotekspersonal med tillräcklig kompetens och erfarenhet utföra uppgifter. Studen- ter under verksamhetsförlagd utbildning får också utföra uppgifter vid expediering, men inte självständigt genomföra helhetskontrol- len. Apotekspersonal som expedierar läkemedel eller som lämnar råd och upplysningar är hälso- och sjukvårdspersonal (1 kap. 4 § 4 PSL), liksom även den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården som apotekare och receptarie (1 kap. 4 § 1 och 4 kap. 4 § PSL). För dem gäller tystnadsplikt enligt 6 kap. PSL. Enligt 1 § förordningen (2013:1031) med instruktion för E-hälso- myndigheten ska myndigheten bl.a. ansvara för de register och it- funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till. Det avser bl.a. den nationella läkemedelslistan, ett produkt- och artikelregister för läkemedel och vissa andra produkter (VARA), samt legitimationsregistret som innehåller uppgifter om behörig hälso- och sjukvårdspersonal, inklusive legitimerade farmaceuter i (). används för validering av recept och kontroll av be- hörighet och förskrivningsrätt vid expediering, behörighetskontroll, samt för statistikändamål. Uppgifterna i hämtas från Social- styrelsens register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (). är nationell kontaktpunkt för e-hälsa och har regeringens uppdrag att fortsätta etableringen och förvaltningen av den tekniska infrastruktur som krävs för att expediera e-recept från ett annat EES-land i och svenska e-recept i annat EU-land.19 Myndigheten har aktivt medverkat för att e-recept över landsgränser ska bli möjligt. I samverkan med flera apoteksaktörer tar myndigheten fram ett webbgränssnitt för öppenvårdsapotekens expediering av e-recept från ett annat EES-land. E-hälsomyndig- heten ansvarar även för informationen i den gemensamma digitala ingången inom det område som kallas ”köpa receptbelagda läkemedel i ett annat medlemsland än där receptet utfärdades”.20 ska bl.a. verka för säkra och effektiva läkemedel av god kvalitet och för god läkemedelsanvändning, samt att god- känna läkemedel för försäljning i . tar fram föreskrifter inom myndighetens verksamhetsområde, om bl.a. för- skrivning, expediering och utlämnande av läkemedel, samt förskriv- ningsrätt. Myndigheten utövar tillsyn över bl.a. öppenvårdsapotek, medicinteknik och medicinska informationssystem. TLV ska bl.a. följa och analysera utvecklingen på läkemedels-, apoteks- och tandvårdsområdena, samt det medicintekniska området. TLV beslutar även om vilka läkemedel och förbrukningsartiklar som ska ingå i läkemedelsförmånerna samt vilka inköps- och försäljningspriser som öppenvårdsapoteken ska tillämpa för dessa. Vidare tar myndig- heten fram föreskrifter om t.ex. prissättning av läkemedel och andra varor som ingår i läkemedelsförmånerna samt om utbyte av läke- medel på öppenvårdsapotek. TLV utövar tillsyn över efterlevnaden av lagen om läkemedelsförmåner m.m. och de föreskrifter och vill- kor som har meddelats i anslutning till lagen, bl.a. följsamheten till utbytesregelverket och till de av TLV fastställda priserna på läke- medel inom läkemedelsförmånerna. 19Regleringsbrev för avseende (S2021/06820). 20www.ehalsomyndigheten.se/other-languages/english/eu/ (hämtad ). är nationell kontaktpunkt för medborgare från EES som vill söka vård i enligt patientrörlighetsdirektivet och genomförandedirektivet 2012/52/EU. uppdrag om- fattar även bl.a. epidemiologiska undersökningar, forskning, statistik, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom hälso- och sjuk- vårdsområdet. Myndigheten ansvarar också för bl.a. och läkemedelsregistret. Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn över hälso- och sjukvård samt hälso- och sjuk- vårdspersonal enligt PSL. Som en del av tillsynen prövar klago- mål mot hälso- och sjukvården och dess personal. Myndigheten ut- övar även tillsyn över hälso- och sjukvårdens informationssystem enligt NIS-direktivet. har ett omfattande ansvar för ärendehantering, beslut och information i fråga om utlandsvård, t.ex. för patientrörlig- hetsdirektivet och förordningen 883/2004. Myndigheten utfärdar också föreskrifter och allmänna råd. är även kontakt- punkt enligt patientrörlighetsdirektivet för personer bosatta i som vill söka vård i övriga EES-länder och för genomförandedirek- tivet 2012/52/EU, se även avsnitt 6.2.5 för roll. Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) DIGG samordnar och stöder den förvaltningsgemensamma digita- liseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. DIGG stöder också offentliga organs anslutning till eIDAS-infrastrukturen och samordnar arbetet med den gemen- samma digitala ingången. Vidare ansvarar DIGG för de svenska för- bindelsepunkterna (noderna) för gränsöverskridande e-identifiering ienlighet med eIDAS-förordningen. DIGG är också nationell sam- ordnare för webbtillgänglighetsdirektivet. är nationella tillsynsmyndighet för behandling av per- sonuppgifter och granskar att reglerna på dataskyddsområdet följs, framför allt genom tillsyn. ger också vägledning och stöd till andra myndigheter, företag och allmänheten och bidrar till en enhetlig tillämpning av dataskyddsreglerna inom EU. 5.3Tjänsten e-recept över landsgränser Det finns flera situationer där en patient behöver läkemedel i ett annat EES-land, t.ex. vid arbete eller resa. Det är möjligt att hämta ut ett läkemedel förskrivet på ett e-recept genom tjänsten e-recept över landsgränser. Sådana recept kan vara utfärdade vid ett vård- tillfälle i patientens hemland eller t.ex. via en digital vårdtjänst där patienten befinner sig utomlands och förskrivaren i patientens hem- land, land A. Beskrivningen av tjänsten i detta kapitel baseras främst på rapporten av personuppgiftsbehandling, styrande doku- ment och krav som tagits fram inom nätverket för e-hälsa utifrån aktuella användningsfall för tjänsten e-recept över landsgränser.21 Patientrörlighetsdirektivet är grunden för erkännande av e-recept inom EES. Direktivets förutsättningar bör gälla som för annan gränsöverskridande vård.22 Läkemedel expedieras i regel enligt det regelverk som gäller i land B, där finns.23 Det kan noteras att den svenska läkemedelsförsäkringen endast gäller vid expedier- ingar i . Det frivilliga samarbetet om e-recept innebär att bestämmelserna i artikel 11 i patientrörlighetsdirektivet och genomförandedirektivet 2012/52/EU har anpassats för tjänsten e-recept över landsgränser, t.ex. omfattas inte medicinska hjälpmedel av tjänsten som de gör i patientrörlighetsdirektivet. Vidare innebär principen om ömsesidigt erkännande av recept även att medlemsländerna har möjlighet att komma överens om att recept kan erkännas utan att innehålla de upp- 21Styrande dokument, krav, specifikationer och andra beskrivningar av tjänsten finns samlade på en ny webbplats som lanserades My Health @ EU – eHealth Infrastructure (eHDSI) Home, under en folder som heter eHDSI Operations Home. Det krävs en EU-inloggning för webbplatsen som alla kan skaffa. wikis/display/EHDSI/OPERATIONS+Home (hämtad ). 22För överväganden vid genomförandet av patientrörlighetsdirektivet, se prop. 2012/13:150 och prop. 2015/16:139. 23Artikel 11.1 b andra stycket i patientrörlighetsdirektivet. gifter som anges i genomförandedirektivet 2012/52/EU (skäl 9). Med- lemsländerna kan även ingå avtal sinsemellan (artikel 10.3 i patient- rörlighetsdirektivet) och e-hälsoavtalet kan ses som ett sådant avtal.24 Eftersom samarbetet baseras på frivillighet är det enligt utred- ningens bedömning ibland oklart hur bestämmelserna i patientrör- lighetsdirektivet och genomförandedirektivet är avsedda att tillämpas i tjänsten. Klart är dock att medlemsländerna kommer överens om gemensamma krav inom nätverket för e-hälsa. Medlemsländerna åtar sig att följa dessa krav för att ansluta sig till tjänsten. Kraven finns inte i någon sammanhållen rättsakt, utan är resultatet av ett pågående arbete. Nationella förutsättningar kan också få betydelse för län- dernas deltagande i tjänsten, t.ex. vilka recept som kan förskrivas elek- troniskt i ett medlemsland. EU ska stödja och främja samarbete och utbyte av information inom ramen för det frivilliga nätverket för e-hälsa som baseras på artikel 14 ipatientrörlighetsdirektivet och Kommissionens genomförande- beslut /1765 av om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter med ansvar för e-hälsa och om upphävande av genomförandebeslut /890/EU (nedan genomförandebeslutet). Nätverket för e-hälsa arbetar för gränsöverskridande informationstjänster som utbyte av e-recept och patientöversikter.25 Syftet med samarbetet är främst att skapa en infrastruktur för informationsutbyte som gör att hälsouppgifter kan förmedlas över landsgränser. Medlemsländerna kan välja att delta i samarbetet om e-recept och/eller patientöversikter, antingen som land A, land B eller båda. Samarbetet i nätverket för e-hälsa bygger på tillit mellan län- derna och för att uppnå det behövs en teknisk, semantisk, organisa- torisk och juridisk interoperabilitet mellan länderna och de nationella system som ska användas. Kommissionen stöder arbetet och agerar som medordförande på nätverkets möten. 24eHealth Network, 9th eHealth Network meeting Cover note by Secretariat, , s. 1 och Summary minutes9th Meeting of the eHealth Network, , s. 3. 25En patientöversikt är en sammanställning av viktig journalinformation som delas i vårdsam- manhang för att kunna erbjuda patienten en god och säker vård. deltar och deltar som observatör. Länder från EES, Efta och kandidatländer kan vara observatörer.26 Nätverket för e-hälsa har beslutat om ett antal expert- och arbets- grupper. De nationella kontaktpunkterna för e-hälsa finns represen- terade i medlemsländernas expertgrupp för e-hälsa, eHealth (eHMSEG) som definierar och beslutar om genomförandet av e-hälsotjänsterna. eHealth Operational Manage- ment Board övervakar tillhandahållandet av tjänster samt fattar tak- tiska och operativa beslut om den gemensamma digitala infrastruk- turen. deltar i nätverket för e-hälsa för del och deltar i egenskap av nationell kontakt- punkt för e-hälsa och expertmyndighet. eHMSEG () består av jurister från deltagande länder. E-hälsomyndig- heten och andra myndigheter deltar i flera av arbets- och expert- grupperna. 5.3.2Nationell kontaktpunkt för e-hälsa Varje medlemsland ska utse endast en nationell kontaktpunkt för e-hälsa som ska ansvara för de organisatoriska och tekniska förut- sättningarna för tillhandahållande av gränsöverskridande informa- tionstjänster för e-hälsa under medlemslandets ansvar. Dessa kon- taktpunkter ska anslutas till varandra och all information som utbyts av medlemsländerna ska gå genom dem. Varje kontaktpunkt för e-hälsa ska vara ansluten till apotek, förskrivare och registerhållare i det egna landet. är kontaktpunkt för e-hälsa.27 Utländska apotek ska inte vara direkt anslutna till E-hälso- myndigheten, utan informationen förmedlas till dessa apotek eller motsvarande via den utländska kontaktpunkten för e-hälsa. 5.3.3Informationsutbytet om e-recept över landsgränser Informationsutbytet om e-recept över landsgränser inleds med att en patient får ett e-recept förskrivet i land A. Där registreras e-recep- tet. När patienten från land A vill hämta ut sitt läkemedel land B, 26Artikel 5.9 i genomförandebeslutet och artikel 9 i eHealth Network Rules of Procedure. Ut- redningen utgår från EES, se avsnitt 2.2. 27Regleringsbrev för avseende (S2021/06820). måste information skickas från land A av den nationella kontakt- punkten för e-hälsa i land A, via den nationella kontaktpunkten i land B, till ett apotek eller motsvarande i land B där patienten är. Detta informationsutbyte kommer att ske genom att ett antal frågor och svar utväxlas succesivt mellan i land B och kontakt- punkten för e-hälsa i land A, via kontaktpunkten för e-hälsa i land B. Två situationer är aktuella, dels att kommer att vara land A när svenska e-recept expedieras inom EES, dels att kommer att vara land B när e-recept från EES expedieras på svenska öppen- vårdsapotek. Det krävs en nationell infrastruktur för att E-hälsomyn- digheten som kontaktpunkt för e-hälsa ska kunna förmedla informa- tion mellan den utländska kontaktpunkten för e-hälsa, förskrivarna, det nationella registret och apoteken. Informationen mellan de natio- nella kontaktpunkterna för e-hälsa förmedlas genom en infrastruktur, for Telematics between Administrations (TESTA), som kommissionen ansvarar för, se vidare nästa avsnitt. Figur 5.1 E-recept från expedieras i ett annat EES-land Kartläggning av läkemedelsprocessenSOU 2021:102 E-recept från ett annat EES-land expedieras i E-hälsotjänsterna kallas inom samarbetet eHealth och infrastrukturen för dessa gränsöverskridande e-hälsotjänster, eHDSI. Infrastrukturen baseras på ett pilotprojekt som kallades Services for European Patients, epSOS, som pågick mellan åren 2008–2014 för utbyte av information om patientöver- sikter och e-recept. Projektet syftade till att utveckla och utvärdera en infrastruktur för gränsöverskridande interoperabilitet mellan system för elektronisk patientinformation. Kommissionen tar tillsammans med medlemsländerna fram eHDSI som består av sådana kärntjänster och bastjänster som avses i förord- ningen 283/2014 om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur.28 Förenklat ska kommissionen ansvara för kärntjänsten, det säkra . De nationella kontaktpunkterna för e-hälsa ansvarar för bastjänsterna som kopplar samman den nationella infrastrukturen.29 28Europaparlamentets och rådets förordning 283/2014 av om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur och om upphävande av beslut nr 1336/97/EG. Förordningen har upphävts genom och rådets för- ordning (EU) 2021/1153 av om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014. 29Skäl 7 och artikel 6.1 d i genomförandebeslutet. Ansvaret för personuppgifter inom nätverket för e-hälsa Enligt genomförandebeslutet ska medlemsländerna och deras utsedda företrädare betraktas som personuppgiftsansvariga för de person- uppgifter som de behandlar genom eHDSI och ska fördela ansvars- områdena mellan sig på ett tydligt och transparent sätt (artikel 7.1). De bör tillsammans fastställa syftet med och metoderna för behand- ling av personuppgifter genom eHDSI, därför är de personuppgifts- ansvariga. De personuppgiftsansvarigas respektive ansvarsområde bör definieras separat (skäl 20). Kommissionen kan betraktas som per- sonuppgiftsbiträde (artikel 7.2). finns i bilagan till genomförandebeslutet och innebär bl.a. att kommissio- nen ska förvalta kärntjänsterna i eHDSI och fullgöra sina skyldig- heter som personuppgiftsbiträde. Kommissionen ska inte ha tillgång till personuppgifter om patienter som behandlas genom infrastruk- turen i e-hälsotjänsterna, utan ska behandla krypterade personupp- gifter för medlemsländernas räkning mellan de nationella kontakt- punkterna för e-hälsa. Fråga om gemensamt personuppgiftsansvar Om och i vilken omfattning det finns ett gemensamt personupp- giftsansvar för de personuppgifter som behandlas genom eHDSI hos deltagande medlemsländer är under diskussion. LWG har även frågat dataskyddsstyrelsen om detta och beskrev då att de del- tagande länderna har konsulterat respektive lands tillsynsmyndighet som inte hittat någon gemensam hållning. Europeiska dataskydds- styrelsen svarade att det är för de aktörer som behandlar personupp- gifter att bestämma om det är ett gemensamt eller ensamt person- uppgiftsansvar för behandlingen, enligt ansvarsprincipen i artikel 5.2 i dataskyddsförordningen.30 Europeiska dataskyddsstyrelsen uttalade sig alltså inte om hur frågan om personuppgiftsansvaret ska bedömas. Utredningen utgår därför från att varje medlemsland anses ensamt personuppgiftsansvarig för respektive del av behandlingen. 30Brev från Europeiska dataskyddstyrelsen till eHMSEG , , (), ref: OUT2021-0115. Informationssäkerhet i tjänsten e-recept över landsgränser För överföring i TESTA krävs att är ansluten till Swedish Government Secure Intranet (SGSI) för säker och kryp- terad kommunikation mellan myndigheter i och i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är systemägare för SGSI.