sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi bedömer det som viktigt att den dis- kussionen fortsätter och att kultursamverkansmodellen med jämna mellanrum ses över av en oberoende aktör. Förutsättningarna för konstnärlig utveckling behöver stärkas Samverkan och dialog mellan de politiska nivåerna, mellan myndig- heter samt mellan kulturaktörer och det offentliga har stärkts under pandemin. har konstnärliga samarbeten som kan vara centrala för konstnärlig utveckling i många fall inte kunnat genom- föras. Det handlar till exempel om internationellt utbyte och sam- verkan mellan det fria kulturlivet och kulturinstitutionerna. Vi menar att det behövs flera insatser som möjliggör och stimu- lerar att dessa utbyten återupptas i syfte att främja konstnärlig utveckling. Pandemin har blottlagt strukturella problem som hindrar att delaktighetsmålet uppfylls Utredningen har identifierat ett antal problem som synliggjorts under pandemin och som utgör hinder för att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet i enlighet med delaktighetsmålet. Deltagandet i kulturlivet står inför stora utmaningar Möjligheterna att vara verksam i och ta del av kulturlivet har varit begränsade under pandemin. Redan före pandemin påverkades dock kulturvanor av bland annat utbildning, bostadsort, kön och ålder. Exempelvis tar personer med lägre utbildningsnivå och personer som bor på landsbygden i lägre utsträckning del av offentligt finan- sierad kultur än personer med hög utbildningsnivå och boende i storstäder. Det finns även en snedrekrytering till yrken och utbildningar i kultursektorn, där personer med utländsk bakgrund och personer med föräldrar med låg utbildningsbakgrund på många håll är under- representerade. Personer med funktionsnedsättningar är också mindre delaktiga i kulturlivet, både som publik och utövare. Det finns en oro i kultursektorn att pandemin kan förstärka skill- naderna mellan dem som nås av den offentligt finansierade kulturen och dem som inte gör det. Arbete med att bygga upp relationer till nya grupper har avbrutits under pandemin, och vi bedömer att det behövs insatser för att återskapa dessa relationer och bredda del- tagandet i kulturlivet. Snedrekrytering till yrken och utbildningar inom kulturområdet har flera orsaker. De osäkra villkoren för konstnärer och andra yrkesverksamma inom kultursektorn har belysts under pandemin, vilket kan innebära att vissa inte vågar söka sig till sektorn. Det är därför viktigt att förutsättningarna för att vara verksam som konst- när stärks. Under pandemin har dessutom inslagen av professionell kultur i skolan och kulturskolornas verksamhet begränsats. riskerar det att förstärka snedrekryteringen och skillnaderna av- seende vilka som kultursektorn når ut till. Bristande infrastruktur begränsar tillgång till kulturen En central del av delaktighetsmålet utgörs av möjligheten att ta del av kultur och kunna verka som konstnär i hela landet. Utanför städerna är kulturutbudet mindre omfattande och i större ut- sträckning beroende av ett fåtal aktörer. Vi ser en risk att tillgången till kultur utanför städerna försämras i spåren av pandemin och bedömer att insatser för kulturens återstart behöver ta särskild hän- syn till detta. Arrangörsledet spelar en central roll för tillgången till kultur, inte minst de ideella aktörer som bär upp kulturlivet i vissa delar av landet. Det behövs insatser för att säkerställa arrangörernas överlevnad och utveckling. Vi bedömer även att staten bör följa hur förutsättningarna inom områden med en svagare infrastruktur – till exempel dans, cirkus, samt bild och form – påverkas av pandemin. Det är viktigt att infra- strukturen för dessa konstformer stärks för att förbättra möjlig- heterna att producera och visa konst i hela landet. Digitalisering i sig breddar inte deltagandet Utvecklingen av det digitala kulturutbudet har potential att öka tillgången till kultur i hela landet och nå nya målgrupper. Men det digitala utbudet når inte per automatik de grupper som heller inte nås av det fysiska kulturutbudet. Tvärtom finns indikationer på att det digitala utbudet når samma grupper som det fysiska kultur- utbudet. För att potentialen i det digitala kulturutbudet ska kunna förverkligas är det därför viktigt med riktade insatser för ett breddat deltagande samt fortsatta satsningar på infrastruktur för bredband i hela landet och digital kompetens för alla åldrar. Digitalt producerad och tillgängliggjord kultur kan inte ersätta det fysiska utbudet, men det kan vara ett viktigt komplement. Det fysiska mötet mellan publik och konst är centralt inom många konstformer, och möjligheten till digital kultur motiverar inte ett minskat fysiskt kulturutbud utanför städerna. Styrning hämmar arbete med breddat deltagande Inom kultursektorn finns kunskap om hur arbete för breddat del- tagande kan bedrivas, men kan styrning i form av andra krav på kulturverksamheterna hämma tillämpningen och utvecklingen av arbetet för breddat deltagande. För verksamheter som har krav på självfinansiering och verksamheter som ska återrapportera besöks- siffror kan det till exempel vara svårt att prioritera riktade insatser för att nå nya målgrupper. För att skapa bättre förutsättningar att nå delaktighetsmålet kan huvudmännen behöva förtydliga att breddat deltagande är prioriterat. Pandemin har blottlagt strukturella problem som hindrar att samhällsmålet uppfylls Pandemin har synliggjort flera hinder för att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling i enlighet med samhällsmålet. Kulturen bör vara central i arbetet för ett hållbart samhälle Pandemin har riktat ljuset mot den roll som kulturverksamheter spelar och har potential att spela för exempelvis demokrati, utbild- ning, näringsliv, regional tillväxt, attraktiva livsmiljöer och hälsa. Frånvaron av kulturupplevelser, möten och gemensamma intryck har tydliggjort kulturens meningsskapande och sammanhållande för- måga, och det har under pandemin rapporterats om kulturens eko- nomiska betydelse i samhället. För att kulturen ska kunna prägla samhällets utveckling bör kulturen på ett tydligare sätt än definieras som ett väl- färdsområde och inkluderas i arbetet med framtidens välfärd på stat- lig, regional och nivå. Vi ser därför ett behov av ökad kunskap om kulturens värden och villkor samt en ökad samverkan mellan politikområden så att kulturen kan vara en central del i ut- vecklingen för ett hållbart samhälle efter pandemin. Näringspolitiken är inte anpassad till kulturföretag De förutsättningar som råder inom kultursektorn behöver beaktas när politiska insatser planeras och genomförs inom övriga sam- hällsområden, så att de insatserna kan komma kultursektorn till del. Under pandemin har det blivit tydligt att konstnärer och kultur- aktörer med enskild firma ofta har svårt att ta del av näringspolitiska insatser och det behövs en ökad samverkan och ett ökat kunskaps- utbyte om kulturella och kreativa näringar (KKN) mellan olika politikområden. Satsningar på innovation och tillväxt bör utformas så att de inkluderar KKN. Utifrån de problem som vi har identifierat lämnar vi förslag för att möta de akuta utmaningar för kultursektorns överlevnad och utveck- ling som pandemin har orsakat. Vi lämnar också förslag som bidrar till ett starkt, hållbart och dynamiskt kulturliv på . Återstarts- förslagen sträcker sig över perioden –2023 och är formulerade efter antagandet att de restriktioner som har hindrat allmänna sam- mankomster och offentliga tillställningar avvecklas . Om restriktionerna förlängs eller återkommer bör regeringen fortsätta dela ut krisstöd så som har skett 2020 och 2021. Stöd konstnärer genom återstartsstipendier Konstnärers redan svaga ekonomiska villkor har försvagats ytter- ligare under pandemin. Fram till dess att arbetsmarknaden åter- hämtat sig kommer stipendier och bidrag därför att vara viktiga för möjligheten att fortsätta vara verksam som konstnär. Vi föreslår därför att olika anslag för bidrag och stipendier förstärks med sammanlagt 2022 och 2023 samt att Författarfondens anslag förstärks med 2022 och 2023. Inför återstarts- och utvecklingsstöd till kulturverksamheter Vi ser det som angeläget att återstarts- och utvecklingsstöden bidrar både till överlevnad inom sektorn och till att ta vara på och vidare- utveckla nya initiativ som tagit form och nya behov som identi- fierats, under krisen. Vi föreslår därför att regeringen avsätter: •225 2022 och 2023 till ett återstarts- och ut- vecklingsstöd som främst riktas till aktörer inom det fria kultur- livet. •100 2022 och 2023 till en förstärkning och utveckling av kultursamverkansmodellen. •50 2022 och 2023 till ett återstartsstöd som riktas till aktörer inom filmområdet. Samtliga dessa stöd ska kunna användas för att säkra överlevnad för kulturpolitiskt viktiga verksamheter. Om förutsättningar finns ska stöden även kunna användas för att utveckla till exempel nya samarbeten mellan det fria kulturlivet och andra verksamheter, nya arbetssätt för breddat deltagande, digital produktion och distri- bution, infrastruktur för konstformer där det behövs, nya intäkts- modeller, med mera. De delar av kultursektorn som är beroende av fysiska besök har lidit hårt av pandemin och det råder fortsatt osäkerhet om i vilken om- fattning publiken återvänder efter att restriktionerna tagits bort. För att stimulera såväl nya som tidigare kulturkonsumenter att ta del av kultur föreslår vi att staten delar ut kulturcheckar på till dem som är folkbokförda i och har fyllt . 585 miljoner bör avsättas för ändamålet . Checkarna ska kunna användas som betalning vid privata, ideella och offentliga kultur- aktörers evenemang och besöksmål. Genom att fler lockas att ta del av kulturutbudet ger checkarna en skjuts för kulturverksamheternas återstart och kan vara en utgångspunkt för marknadsföringskam- panjer på regional och lokal nivå. Kulturcheckarna kan även bidra till breddat deltagande. Inom scenkonsten väntas fortsatta utmaningar, inte minst till följd av att produktioner har flyttats fram och skapat köbildning hos bland annat institutioner och arrangörer. Det innebär i sin tur fortsatta intäktsbortfall för konstnärer. , Dansalliansen och Musikalliansen bidrar till att stärka konstnärers ekonomiska och sociala trygghet. För att förbättra möjligheterna för både nya och etablerade konstnärer att arbeta inom scenkonstområdet föreslår vi att det statliga bidraget till scenkonstallianserna förstärks med 2022–2024. Förstärk stödet till musikarrangörer Kommersiella musikarrangörer har drabbats hårt ekonomiskt under pandemin. För att möta musikarrangörernas ekonomiska utmaningar och främja tillgången till livemusik, variation i utbudet av livemusik och förbättrade försörjningsmöjligheter för musiker föreslår vi att stöd till musikarrangörer utökas med 2022–2023. Förstärk kulturens ekonomiska förutsättningar långsiktigt Konstnärers ekonomiska möjligheter att utveckla sina konstnärskap behöver stärkas långsiktigt. Vi föreslår därför att: •Konstnärsnämndens anslag för bidrag till bild- och formkonstnärer förstärks med , •Konstnärsnämndens anslag för långtidsstipendier förstärks med , •Konstnärsnämndens anslag för bidrag till konstnärer inom musik, teater, dans och film förstärks med , •Författarfondens anslag för bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker förstärks med 5,5 miljoner år- ligen . Vidare föreslår vi en permanent förstärkning med av bidrag till fria aktörer inom scenkonst och musik. Vi föreslår också en förstärkning av bidrag till fria aktörer inom bild- och formområdet med , vilket bland annat ska användas för att stimulera utbyte mellan frilansande cura- torer och utställningsarrangörer. Syftet med dessa två förstärkningar är att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för befintliga mot- tagare av stöd och främja förutsättningarna för nya aktörer att få stöd. Vi föreslår även en permanent förstärkning av kultursamverkans- modellen med . Där- igenom kan verksamhet inom områden med svagare infrastruktur – till exempel dans, samtida cirkus samt bild och form – stödjas utan att det drabbar verksamhet inom andra områden. Vi föreslår även att bidrag till civilsamhällets aktörer inom anslag 1:2 förstärks med , och att bidrag till ideella kultur- arvsaktörer inom anslag 7:2 förstärks med . Kultursektorn behöver även en mer långsiktig planeringshori- sont. Vi föreslår därför att bemyndigas att fatta beslut om fleråriga verksamhetsbidrag till det fria kulturlivet. Därutöver bör regeringen utreda möjligheten till större ekonomisk långsiktig- het även för statliga och regionala institutioner. Stärk internationellt utbyte och samverkan Internationellt utbyte är viktigt för att stimulera utveckling inom kultursektorn och bidrar till en större mångfald och högre kvalitet i det svenska kulturlivet. Vi föreslår att stöd till inter- nationellt utbyte och samverkan förstärks med . bör även få i uppdrag att utveckla formerna för ett särskilt stöd för medfinansiering av projekt som beviljas stöd inom EU:s program Kreativa , som kraftigt förstärkts. Svenska kulturaktörers medverkan i Kreativa kan bidra till såväl återstart som internationalisering av kulturliv. Pandemin har riktat ljuset mot flera hinder för konstnärernas till- gång till samhällets trygghetssystem. En del av dessa hinder hanteras inom ramen för andra statliga utredningar. För konstnärspolitiken är det ytterst viktigt att de pågående utrednings- och beredningsarbetena verkar för regelverk som möjliggör för konstnärer med låga och oregelbundna inkomster att få del av trygg- hetssystemen. Vi lämnar även två egna förslag till insatser. För det första föreslår viatt regeringen tillsätter en utredning som undersöker hur konst- närsstipendier ska hanteras i trygghetssystemen så att a-kassa och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) baseras på inkomster före stipendieperioden. Detta för att undvika att stipendier inte medför lägre a-kassa eller SGI. För det andra föreslår vi att Försäkrings- kassan får i uppdrag att följa upp och vidareutveckla det arbete myn- digheten bedrivit 2020 med att utveckla informationen till egen- företagare och till dem som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Ta tillvara digitaliseringens möjligheter Framtida satsningar på digital kultur behöver bli ekonomiskt håll- bara. Inom både biblioteks- och litteraturområdet samt filmområdet utmanar den digitala utvecklingen de etablerade strukturerna. För att möta de utmaningar som den ökade utlåningen av e-böcker med- för föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att ta fram formerna för en nationell samordning av bibliotekens utlån av e-böcker. Regeringen behöver även hålla sig informerad om kulturlivets ekonomiska förutsättningar att producera och tillgängliggöra kultur digitalt, och vid krav på fortsatt digital verksamhet behöver kultur- verksamheters anslag förstärkas för att förhindra att det sker på bekostnad av övrig verksamhet. Kulturarvssektorn behöver dels tillgängliggöra mer av samlingarna digitalt, dels göra fler samlingsvårdande insatser. Vi föreslår att reger- ingen avsätter 2022 och 2023 och 2024 för en digitaliseringssatsning som omfattar hela sektorn – såväl offentliga institutioner som ideella kulturarvsaktörer. bör ansvara för utformningen och genom- förandet, i samverkan med och . Öka kunskapen och rådgivningen om den nya upphovsrätten Vi föreslår att ges i uppdrag att bevaka och analysera den nya upphovsrättens konsekvenser för konstnärers möjligheter att verka i det digitala landskapet. Vi föreslår också att uppdras att i samverkan med vidta insatser för att öka kunskaperna om upphovsrätt bland upphovspersoner och andra aktörer. Därutöver bör totalt avsättas för statligt stöd till det arbete med att informera och ge råd om upphovsrätt som bedrivs av upphovsrättsorganisationer, yrkesorgani- sationer samt branschorganisationer inom kulturområdet. Formerna för hur statliga medlen ska fördelas behöver utredas av Kultur- departementet. Förbättra förutsättningarna för kulturella och kreativa näringar (KKN) Inför ett filmproduktionsincitament och exportstöd för KKN För att stärka den svenska filmindustrins konkurrenskraft föreslår vi att regeringen inför ett incitament för produktion av film och tv i . Incitamentet utgör en långsiktig investering i svensk film- produktion, inte minst genom möjligheterna att utveckla spetskom- petens, men det är också en viktig återstartssatsning. Staten bör avsätta för ändamålet. Under pandemin har det saknats möjligheter för kulturaktörer att arbeta med internationalisering. Många konstnärer och kulturella och kreativa företag ser i hög grad sin marknad som både nationell och internationell. Men företagen upplever ekonomiska hinder för att till exempel medverka på internationella mässor. För att riva dessa hinder och bidra till internationell konkurrenskraft och kulturexport föreslår vi att får i uppdrag att i samverkan med fördela exportstöd till företag som fungerar som mäklare mellan internationella marknader och svenska aktörer inom litteratur, dramatik, scenkonst, bild- och formkonst samt musik. bör fördela stödet och tillföras för ändamålet. Utveckla och samordna politiken för KKN Vi föreslår att ett samordningskontor för KKN etableras på för att dels öka kunskapen om KKN, dels förbättra förut- sättningarna för verksamheter inom KKN att verka både i och utomlands. Kontoret ska främja ett samarbete mellan olika departement i frågor som berör flera politikområden. En av konto- rets första uppgifter bör vara att utforma en nationell strategi för KKN som kan utgöra ett underlag för framtida beslut. För att bistå regeringen med underlag för politiska insatser före- slår vi att Tillväxtanalys får i uppdrag att utveckla och tillgängliggöra statistik om KKN. Sedan bör Myndigheten för kulturanalys få i upp- drag att genomföra fördjupade analyser av KKN:s delbranscher med utgångspunkt i Tillväxtanalys underlag. Totalt bör avsättas för myndigheternas uppdrag. Vi föreslår även att regeringen ger i uppdrag att ta fram förslag på hur den innovation som skapas inom KKN kan stödjas inom ramen för de områden som arbetar med. Stärk och kultur i skolan spelar en central roll för barns och ungas deltagande i kulturlivet och kan lägga grunden för ett framtida kulturintresse. Vi föreslår att utvecklingsbidrag till kultur- skoleverksamhet uppgår till . Ett permanent stöd förbättrar möjlighet till långsiktigt utvecklingsarbete. Vi föreslår även att regeringen till- sätter en utredning för att undersöka behovet av ytterligare statliga insatser för att främja en jämlik tillgång till kulturskoleverksamhet i hela landet. Skolan är viktig för barns och ungas möte med kultur och kultur har en stor potential att bidra till skolans uppdrag. finns dock hinder för utbytet mellan skolan och kultursektorn. Vi föreslår därför att får i uppdrag att främja samarbete mellan skol- väsendet och kulturaktörer, i samråd med och Riks- antikvarieämbetet. Bredda deltagandet och minska snedrekryteringen i kulturlivet För att möta utmaningarna med det ojämlika deltagandet i kultur- livet föreslår vi att Myndigheten för kulturanalys får i uppgift att analysera och kartlägga hinder för jämlikt deltagande samt föreslå åtgärder som kan bidra till att delaktighetsmålet uppnås. Vi bedömer att uppgiften kan genomföras inom ramen för myndighetens befint- liga uppdrag och ekonomiska ramar. Vi föreslår även att får i uppdrag att organisera och genomföra ett eller flera arbetssemi- narier i syfte att främja kulturaktörers arbete med breddat deltagande och mot snedrekrytering. För detta bör tillföras 2022–2023. Utredningen ser behov av ett antal insatser för utveckling av och samverkan inom kulturpolitiken. Under vårt arbete har flera regio- nala aktörer haft synpunkter på kultursamverkansmodellen, och en fråga som har lyfts i det sammanhanget är hur staten kan vara mer långsiktig och bidra till bättre framförhållning i det regionala arbetet. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att undersöka om och hur kultursamverkansmodellen kan utvecklas. Vi föreslår även att regeringen tar fram en färdplan för film- politiken. Färdplanen bör ta avstamp i de förändringar som pågår inom filmområdet utifrån förändrade konsumtionsmönster och streamingplattformarnas framväxt. Bild- och formområdet har en svag infrastruktur. Här föreslår vi att en organisation får statligt stöd på för att utveckla en nationell plattform för utställ- ningsarrangörer. En sådan plattform kan bidra till en mer fullständig helhetsbild av bild- och formområdets ekosystem. Under pandemin har det blivit tydligt att kultursektorn är i stort behov av en mer omfattande och långsiktig finansiering. I andra länder kompletterar bidrag från stiftelser den offentliga finansieringen, och viföreslår att regeringen utreder förutsättningarna för bildandet av en kulturstiftelse i där statliga medel kan matchas med privata. En sådan stiftelse kan vara det första steget i en större utveckling och inspirera till att nya privata kulturstiftelser etableras. Utredningens förslag innebär ökade utgifter för staten med 2022–2024. uppgår kostnaderna till . Våra förslag medför en kostnad på inom utgiftsområde 24 (näringsliv). Resterande kostnader avser utgiftsområde 17 (kultur). Givet den ekonomiskt utsatta situation som kultursektorn och näringslivet befinner sig i bedömer vi att omfördelningar inte kan göras inom befintlig ram, utan våra förslag bör finansieras genom att staten tillför medel till utgiftsområdena 17 och 24. I avsnitt 8.1 finns en detaljerad återgivning av kostnaderna för våra förslag. 1Uppdraget och dess genomförande Enligt direktiven (dir. 2020:143) ska en särskild utredare sammanfatta de konsekvenser som covid-19-pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn samt analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. Direktiven1 kan sammanfattas i fyra teman som också har varit styrande för hur arbetet har bedrivits: 1.Sammanfatta konsekvenserna av covid-19-pandemin för kulturen. Utredaren ska sammanfatta de konsekvenser som pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn, lokalt, regionalt och nationellt samt analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. 2.Identifiera vilka insatser som behövs. Utredaren ska analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig. Utredaren ska även vid behov föreslå åtgärder som kan bidra till att kultur- sektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin, så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. Utredaren ska också föreslå hur kompetens kan utvecklas, säkras och bidra till verksamhetsutveckling inom kulturområdet under krisen. I ovanstående analyser och förslag ska utredaren ta särskild hänsyn till kultursektorns skilda förutsättningar i olika delar av landet och ge exempel från länder i närområde på insatser för kulturlivets överlevnad och återstart. 1Direktiven i sin helhet återges i bilaga 1 och 2. Uppdraget och dess genomförande 3.Synliggöra nya sätt att tillgängliggöra kultur. Utredaren ska synlig- göra nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till kultursektorns strävan att nå de kulturpolitiska målen samt vid behov föreslå åtgärder för att stärka initiativen. 4.Identifiera strukturella problem inom kultursektorn. Utredaren ska identifiera strukturella problem inom landets kultursektor och kulturella infrastruktur som har synliggjorts under pandemin, identifiera eventuella kvardröjande effekter av pandemin som väsentligt kan påverka förutsättningarna för kultursektorn samt vid behov föreslå åtgärder i syfte att stärka kultursektorns håll- barhet. Det övergripande syftet med utredningen är att bidra till att skapa goda förutsättningar för kultursektorns återstart och utveckling samt möjliggöra att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet.