sou · H9B341 · 2022-01-01 00:00:00 — Ersättningen som lämnas i form av tillfällig föräldrapenning är i första hand en dagersättning som kompenserar för de tillfällen föräldern avstår från arbete för att vårda barn. av tiden föräldern behöver medverka vid barnets introduktion skiljer sig åt men för många föräldrar rör det sig sannolikt om ett mindre antal dagar som kan komma att ersättas. Föräldrar med barn med sjukdomar eller funktionsnedsättningar har dock ofta ett återkommande behov av att täcka inkomstbortfall med tillfällig föräldrapenning. Även ett mindre antal dagar kan då ha betydelse för familjens ekonomiska situation. Särskilt stor kan påverkan på ekonomin bli för ensamstående föräldrar. Föräldrar till barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och som därmed har rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar, omfattas på samma sätt som andra föräldrar av förslaget. I den mån kontaktdagarna har använts för detta ändamål kan nu dessa i stället användas för andra situationer. Konsekvenser för olika socioekonomiska grupper En förutsättning för rätt till tillfällig föräldrapenning är att föräldern avstår från arbete. Detta innebär att det endast är föräldrar som arbetar eller som är arbetslösa med a-kassa som påverkas av förslaget. Föräldrar som inte omfattas har därmed inte rätt till ersättning i enlighet med detta förslag. I viss utsträckning kan förslaget särskilt anses gynna ekonomiskt svagare grupper som i större utsträckning än andra grupper är beroende av kompensation för inkomstbortfall. Ekonomiskt svagare grupper tenderar även i viss mån att verka i branscher som generellt sett inte har samma möjlighet till hemarbete eller flexibel arbetstid. 6.1.4Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utifrån detta mål har sex delmål satts upp (prop. 2005/06:155 och skr. 2016/17:10). De delmål som har en direkt koppling till förslaget är: •delmålet om ekonomisk jämställdhet; kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut, •delmålet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet; kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor, samt •delmålet om jämställd hälsa; kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. En utökning av möjligheterna till tillfällig föräldrapenning bidrar till uppfyllandet av dessa delmål. Kvinnor tar generellt sett fortfarande ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Följden blir ofta att kvinnan behöver gå ner i arbetstid och risken att bli arbetslös, förtidspensionerad eller sjukskriven är högre för kvinnor med barn med långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning än för andra kvinnor. Förslaget innebär en ledighetsrätt och en ökad möjlighet till ersättning för frånvaro från arbetet. Detta bedöms innebära att obetalt omsorgsarbete kommer att ersättas i högre grad och påverka kvinnors livsinkomster positivt samt i viss mån gynna kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Kvinnor använder dock redan tillfällig föräldrapenning i större utsträckning än män och av dagarna tas ut av kvinnor och av män. En ökad användning av tillfällig föräldrapenning av främst kvinnor kan riskera att bidra till att arbetsgivare i högre grad än tidigare förväntar sig att kvinnor ska vara borta från arbetet och därför välja bort dem som arbetstagare. Försättningarna för män att avstå arbete för att medverka i skolan för introduktion av vårdåtgärder bedöms dock också öka genom möjligheten till ersättning. Därigenom bedöms förslaget inte påverka risken för diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden. 6.2Konsekvenser för statens budget och myndigheter 6.2.1Anslagsposten för tillfällig föräldrapenning Utredningens bedömning av förslagets kostnad för staten och anslagsposten för tillfällig föräldrapenning utgår från skattningen av antalet föräldrar som kan komma att ansöka om och beviljas ersättning samt skattningen av antalet ersättningsdagar föräldrarna antas ansöka om. I beräkningen av kostnader har utredningen utgått från uppgifter att medelersättningen inom tillfällig föräldrapenning uppgår till per dag. Därtill kommer det förhållande att utredningens kartläggning visat att föräldrar av olika skäl felaktigt redan får tillfällig föräldrapenning för att medverka vid introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan. De uppskattningar av andelen felaktiga utbetalningar inom tillfällig föräldrapenning som har gjorts , där till exempel uppskattar andelen till cirka 15procent, kan i viss mån vara en osäker utgångspunkt då denna situation har en delvis en annan karaktär (se avsnitt 3.6.8). Det saknas dock andra uppgifter eller indikationer som kan ge ledning i fråga om omfattningen. Denna omständighet, att tillfällig föräldrapenning redan lämnas i vissa av denna situation, medför dock att statens totala kostnad för förslaget till viss del redan belastar anslagsposten för tillfällig föräldrapenning. För att kunna skatta kostnaden för förslaget har en sammanvägd bedömning gjorts utifrån de uppgifter som angetts i avsnitt 6.1.1. om antalet föräldrar som kan antas ansöka om ersättning och antalet dagar de kan antas ansöka om. Kostnaderna för förslaget bedöms röra sig mellan och , innan hänsyn tagits till att en viss andel av dessa kostnader gäller ansökningar som redan ersätts. Om de antas motsvara en knapp femtedel av den totala kostnaden för förslaget, hamnar den antagna kostnaden för förslaget mellan och . Inom detta intervall bedömer utredningen att det mest troliga scenariot är att kostnaderna för förslaget uppgår till för ett helår. Vid ett ikraftträdande innebär det ökade utgifter för staten med . Utgiftsökningen antas vara i nivå med vad som framgår ovan för helår. Osäkerheten i beräkningarna medför att utredningen gör bedömningen att kostnaderna bör följas upp löpande vid ett införande (se avsnitt 5.9). Förslaget kan innebära ett behov av att extra medel tillförs anslagsposten för tillfällig föräldrapenning. Utredningen ska i övriga delar av uppdraget, som ska redovisas först , bland annat undersöka och föreslå hur regelverket om tillfällig föräldrapenning kan moderniseras, föreslå effektiva kontroller och minska utrymmet för felaktiga utbetalningar. I dessa delar avser utredningen att se över användningen av anslagspostens medel i stort. Utifrån den skattning av antalet föräldrar som bedöms ansöka om tillfällig föräldrapenning på den nya grunden som föreslås bör handläggning av ärenden endast påverkas i begränsad omfattning. gjorde 2020 cirka 3 miljoner utbetalningar av tillfällig föräldrapenning till knappt 950 000 mottagare. i den kontexten innebär den nya grunden för ersättning en marginell förändring av dessa volymer. Styckkostnaden för ärenden om tillfällig föräldrapenning var per beslut i fasta priser (årsredovisning 2020). Utredningen har under arbetet haft kontakt med representanter för för att kunna bedöma förslagets konsekvens för myndighetens administrativa kostnader. Utifrån dessa uppgifter gör utredningen bedömningen att förslaget innebär en ökning av löpande handläggningskostnader med . Därtill kommer vissa engångskostnader för uppdatering av administrativa stöd och rutiner. Dessa bedöms dock vara av ringa karaktär då det endast rör sig om en mindre förändring i regelverket. Förslaget bedöms, som framgått ovan, endast beröra en mindre andel av de föräldrar som vanligtvis nyttjar den tillfälliga föräldrapenningen. För de fall att medverkan vid introduktion av vårdåtgärder anges som ersättningsgrund torde i stor utsträckning ha tillgång till dokumentation genom tidigare ansökningar, läkarintyg och läkarutlåtanden som styrker såväl barnets diagnos eller tillstånd som en allmän beskrivning av barnets särskilda behov av omvårdnad (se avsnitt 3.6.6 och 5.3). En stor del av föräldrarna till de barn som kan komma att omfattas av bestämmelserna mottar även omvårdnadsbidrag. utreder förutsättningarna i dessa ärenden utifrån att samtidig rätt till ersättning inte medges. omvårdnadsbidrag finns därtill en utförlig beskrivning av såväl diagnos som vilket behov av omvårdnad och tillsyn barnet har som går utöver de behov barn utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder har. kan också vid behov begära en kompletterande uppgift från föräldern i form av det egenvårdsintyg som den behandlande läkaren har utfärdat till skolan. Risken för felaktiga utbetalningar bedöms därmed vara låg eller till och med lägre än i ersättningen i övrigt. Utredningen bedömer att antalet tillkommande ärenden som kommer att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna är begränsat. Av de 7,8 miljoner beslut som fattar i ärenden om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är det endast ett fåtal ärenden som överklagas till förvaltningsrätten (årsredovisning 2020). Förslaget bedöms därmed inte ge upphov till annat än sådana marginella kostnadsökningar för de allmänna förvaltningsdomstolarna som ryms inom befintliga ramar. 6.3Konsekvenser för kommuner och regioner Förslaget att införa en ny grund för rätt till tillfällig föräldrapenning syftar inte till att leda till någon begränsning av kommunernas och regionernas ansvar och deras samarbete för barn med behov av vårdåtgärder. Kommunen ansvarar för att erbjuda förskola och skola av god kvalitet. Skolan ansvarar för elevernas trygghet och säkerhet när eleverna befinner sig i skolan. Förskolan, skolan och fritidshemmen har ansvar för tillsynen av barn och elever och därigenom också för att barn får hjälp med sina vårdåtgärder. Regionerna har det grundläggande ansvaret att erbjuda en god hälso- och sjukvård och att vård ges på lika villkor för hela befolkningen. Det innebär att den vård som ges ska vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet. Representanter för hälso- och sjukvården är ansvariga för att bedöma i vilken mån en åtgärd är hälso- och sjukvård eller kan utföras av patienten eller med hjälp av någon annan. Ett fungerande samarbete mellan barnets vårdnadshavare, ansvariga sjukvårdshuvudmän och skolhuvudmän är avgörande för att barn med behov av hjälp med vårdåtgärder ska kunna vistas på ett tryggt och säkert sätt i förskola och skola. Detta är i sig en förutsättning för att barnet kan delta i utbildningen och kan fullgöra sin skolgång. Förslaget innebär således att nuvarande ansvarsförhållanden för kommuner och regioner kvarstår, som förälderns medverkan i introduktionen av barn med behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan ger rätt till ersättning och ledighet. Ingen ökad administration eller ökade kostnader Förslaget bedöms inte innebära någon ökad administration för kommunala skolhuvudmän eller regionala huvudmän. Vad gäller introduktionen av barns vårdåtgärder och de resurser som avsätts bedöms dessa vara desamma med förslaget. Som framgått ovan bedöms i stor utsträckning redan ha tillgång till uppgifter om barnets diagnos och tillstånd. Det innebär att såväl skolhuvudmän som hälso- och sjukvården inte åläggs att styrka behovet ytterligare annat än i undantagsfall. Behandlande läkare utfärdar ett intyg till skolan om vårdåtgärder och detta torde även kunna utgöra ett underlag för intygande till vid behov. Vad gäller kommuner och regioner som arbetsgivare innebär förslaget, likt för andra arbetsgivare, att arbetstagare med barn får en ytterligare grund för tillfällig föräldrapenning. För ett begränsat antal föräldrar kan det innebära några fler dagars frånvaro från arbetet, men eftersom få föräldrar berörs bedöms dock inte den totala frånvaron för arbetstagare öka nämnvärt. Sannolikt har en stor del av de arbetstagare som berörs av förslaget haft behov av frånvaro av detta skäl redan tidigare, men utan ersättning från den tillfälliga föräldrapenningen och den därav följande ledighetsrätten. Den förändring som föreslås innebär en lagstadgad ledighetsrätt vilket innebär att arbetsgivarens möjligheter att neka ledighet saknas. ning kan det vara arbetstagare som redan varit frånvarande med tillfällig föräldrapenning med anledning av barns insjuknande. Det kan också röra sig om föräldrar som har omvårdnadsbidrag och som även nyttjar den ledighetsrätten. Införandet av en ersättningsgrund förtydligar vilken rätt till ledighet arbetstagare har i denna situation. Förslaget bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen då nuvarande ansvarsförhållanden mellan de huvudmän som berörs kvarstår. Fristående förskolor och skolor Förslaget innebär att fristående förskolor eller skolor, på samma sätt som motsvarande kommunala verksamheter, även fortsättningsvis har samma ansvar för tillsyn och vårdåtgärder för barn. Det innebär inte något ökat åtagande vad gäller administration, utifrån det antagande som anges ovan om att redan förfogar över uppgifter om barns diagnos och tillstånd i tidigare eller pågående ärenden om tillfällig föräldrapenning sedan barnet insjuknat eller vårdats på sjukhus. Förslaget innebär att arbetstagare med barn får en ytterligare grund för tillfällig föräldrapenning. Konsekvenserna för företag som arbetsgivare är desamma som nämns i avsnitt 6.3. Endast ett begränsat antal föräldrar berörs av förslaget, men dessa arbetstagares lagstadgade rätt till frånvaro från arbetet kan i viss mån öka. Förslaget bedöms inte påverka den fria rörligheten inom EU. Förslaget bedöms vara förenligt med . Tillfällig föräldrapenning omfattas av förordning nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Det innebär att den förälder som omfattas av den svenska socialförsäkringen och befinner sig inom EU/EES eller , har samma rätt till tillfällig föräldrapenning som den som befinner sig i . Det gäller oberoende av grund för ansökan. Förslaget bedöms vara förenligt med rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU. Förslaget bedöms öka möjligheterna att förena yrkesliv och familjeliv samt bidra till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män genom att tidigare obetalt omsorgsarbete ersätts. 7.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken En förälder till ett barn med sjukdom eller funktionsnedsättning, som inte har fyllt , har rätt till tillfällig föräldrapenning när föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder i en verksamhet enligt skollagen (2010:800), om den avser 3.grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola eller internationell skola på grundskolenivå, 4.fritidshem som kompletterar utbildningen i en skolform enligt 2 eller 3, eller 5.verksamhet enligt 25 kap. 2, 4 eller 5 § skollagen. Paragrafen är ny. I paragrafen regleras förutsättningarna för en förälder att beviljas tillfällig föräldrapenning när föräldern behöver närvara i vissa verksamheter enligt skollagen (2010:800) för att barnets behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder ska kunna tillgodoses av personal i en sådan verksamhet. Bestämmelsen gäller för barn som inte har fyllt . Som förutsättning för ersättning gäller att föräldern behöver avstå från förvärvsarbete för att medverka i introduktionen av barnets hjälpbehov i 1.förskola enligt 8 kap. skollagen, 2.förskoleklass enligt 9 kap. skollagen, 3.grundskola enligt 10 kap. skollagen, grundsärskola enligt 11 kap. skollagen, specialskola enligt 12 kap. skollagen, sameskola enligt 13 kap. skollagen eller internationell skola på grundskolenivå enligt 24 kap. 2–4 a §§ skollagen, 4.fritidshem enligt 14 kap. skollagen som kompletterar utbildningen i skolformer enligt punkten 2 eller 3, eller 5.verksamhet enligt 25 kap. 2, 4 eller 5 § skollagen. Samtliga skolformer i tredje punkten är på grundskolenivå. 2 § framgår att ett fritidshem som avses i fjärde punkten kompletterar utbildningen i dessa skolformer och i förskoleklass. Femte punkten avser pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (25 kap. 2 §), öppen fritidsverksamhet (25 kap. 4 §) eller omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (25 kap. 5 §). Pedagogisk omsorg enligt 25 kap. 2 § kan exempelvis handla om familjedaghem. Öppen fritidsverksamhet får under vissa förutsättningar erbjudas i stället för fritidshem och ska komplettera utbildningen i de skolformer som anges i tredje punkten (25 kap. Verksamhet enligt 25 kap. 5 § avser omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, dvs. , nätter och . För bestämmelsens tillämpning saknar det betydelse vilken sjukdom eller funktionsnedsättning barnet har. Det väsentliga är att sjukdomen eller funktionsnedsättningen medför ett behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder som behöver tillgodoses av personal i den verksamhet som barnet vistas i. I fråga om begreppet vård- eller behandlingsåtgärder (i det följande benämns detta endast som vårdåtgärder) har ledning hämtats från 5 kap. 2 § patientlagen (2014:821). Nämnda lagrum tar sikte på vad som normalt kan benämnas som egenvård. Bestämmelsen i patientlagen avser sådana fall där patienten själv ska utföra vårdåtgärderna. Den här föreslagna bestämmelsen i regelverket om tillfällig föräldrapenning tar dock sikte på barn som behöver hjälp med att utföra sådana vårdåtgärder som barnets tillstånd kräver. Med vårdåtgärder i detta sammanhang avses således sådana vård- eller behandlingsåtgärder som legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal bedömt att barnet kan få hjälp med att utföra av någon annan än hälso- och sjukvårdspersonal. Det går inte att lämna någon uttömmande beskrivning över vilka vårdåtgärder som kan aktualisera ett behov av en introduktion av barnets hjälpbehov på sätt som avses i bestämmelsen, eftersom detta beror på ett flertal omständigheter i det enskilda fallet. Vårdåtgärder som ett barn med diabetes är i behov av hjälp med är dock ett exempel på när ett sådant behov ofta uppstår. Andra exempel kan vara vårdåtgärder som är omfattande eller som är komplicerade att utföra för någon som saknar medicinsk utbildning. Ett behov av en sådan introduktion som avses här kan förstås också uppstå i fråga om integritetskänsliga vårdåtgärder, till exempel barn som behöver hjälp med stomi, kateterisering, nutrition via sond eller knapp på magen. Behovet kan också aktualiseras för barn för vilka det kan uppstå ett behov av akut medicinering på grund av epilepsi, krampanfall eller allvarliga allergier. Det ska dock åter framhållas att ovanstående beskrivningar inte är uttömmande. Med begreppet introduktion avses en sådan avgränsad period som initialt är nödvändig för att det hos personal i verksamheten ska kunna upparbetas nödvändig och tillräcklig kompetens för att barnets behov av hjälp med vårdåtgärder ska kunna tillgodoses på ett sätt som alla inblandade, särskilt barnet, känner sig trygga med. Förälderns medverkan i introduktionen ska således syfta till att personalen själva ska kunna ombesörja detta behov, utan förälderns närvaro. Begreppet introduktion är inte begränsat till den situationen då ett barn med behov av vårdåtgärder börjar i en ny verksamhet, eller kommer tillbaka efter en längre tids frånvaro. Bestämmelsen är tillämplig även vid stadiebyte i skolan, om annan personal då ska hjälpa barnet med vårdåtgärderna. Den är också tillämplig i den situationen att ordinarie personal slutar, varvid ny eller annan personal behöver introduceras, eller när det sker någon förändring av vårdåtgärderna som kräver en ny introduktion eller uppdatering hos ansvarig personal. Avsikten med bestämmelsen är dock inte att frånta huvudmannen ansvaret för att planera verksamheten på ett sådant sätt att det under hela barnets vistelsetid finns personal på plats som kan tillgodose barnets behov av hjälp med vårdåtgärderna. Tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen kan således inte beviljas med anledning av att ordinarie personal är sjuk eller frånvarande av annan anledning. I vilken omfattning och på vilket sätt föräldrarna behöver närvara i verksamheten för att barnets behov ska kunna tillgodoses på ett sätt som alla inblandade känner sig trygga med är upp till huvudmannen, i dialog med föräldrarna, att avgöra. I den utsträckning det är möjligt och lämpligt bör förstås även barnet komma till tals. Vilket stöd hälso- och sjukvården bidrar med är vidare också en viktig faktor. Bestämmelsen ger således inte föräldrar en rätt att vistas i verksamheten mer än vad som är brukligt, utan syftar endast till att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning när det finns ett behov av att en förälder medverkar i introduktionen av barnets hjälpbehov. Förälderns medverkan i introduktionen kan bestå i att förmedla information om vårdåtgärderna och sådan unik kunskap om barnet som bara en förälder kan ha och som är av betydelse vid åtgärdernas utförande. Det kan också handla om att i samråd med personalen planera för när åtgärderna ska utföras, utifrån från vad som är bäst för barnet och hur verksamheten är organiserad. Förälderns medverkan kan även bestå i att vara ett stöd för personalen för att personalen ska känna sig tillräckligt säkra och trygga vid utförandet av vårdåtgärderna, och för att föräldrarna i sin tur ska känna sig trygga med att barnets behov kan tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Absolut viktigast i sammanhanget är dock givetvis att barnet känner sig trygg med att vårdåtgärderna ska utföras av någon annan än vårdpersonal eller föräldrarna. Detta kan förstås medföra ett behov av en förälders närvaro i verksamheten . I introduktionsperioden kan det även finnas inslag där barnets närvaro inte är nödvändig, såsom möten med personal och föräldrar. Även detta omfattas av bestämmelsen eftersom den inte har något krav på att barnet ska vara närvarande i alla delar av introduktionen. Ovanstående är exempel på insatser som en förälder kan behöva bistå med under en introduktion av barnets hjälpbehov och ska inte ses som uttömmande. Av 11 kap. 10 § socialförsäkringsbalken (SFB) följer att det endast är en förälder i taget som kan få tillfällig föräldrapenning i samband med en sådan introduktion av barnets hjälpbehov som avses i detta sammanhang. Båda föräldrarna kan således inte få tillfällig föräldrapenning vid medverkan i introduktionen av barnets hjälpbehov. Det finns dock inget som hindrar att de får tillfällig för- äldrapenning för olika perioder av introduktionen, om de vill dela upp denna mellan sig. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Tillfällig föräldrapenning enligt 16–20 a §§ lämnas under sammanlagt för varje barn och år. Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1, 3 eller 4, 20 eller 20 a § lämnas tillfällig föräldrapenning under ytterligare för varje barn och år. I paragrafen regleras hur länge tillfällig föräldrapenning kan lämnas i de situationer som anges i 13 kap. 16–20 §§ SFB, vilka gäller för barn som inte har fyllt . Av första stycket framgår att tillfällig föräldrapenning kan lämnas under sammanlagt för varje barn och år till en förälder när denne behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet, sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, läkarbesök, behandling eller deltagande i kurs. Ändringen i första stycket innebär att för barn som inte har fyllt kommer samma förmånstid, dvs. , att gälla för tillfällig föräldrapenning också i den nya situationen som regleras i 13 kap. 20 a § SFB.