sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Denna utveckling är viktig att stödja framåt. •Stöd till kulturen bör stimulera ökad samverkan mellan institu- tioner och fria utövare. Mindre kulturaktörer saknar ofta resurser i form av tillgång till fungerande lokaler, digital teknik, kom- petens och plattformar för fortsatt digital produktion och till- gängliggörande av kultur. •Tillgängliggörande och fortsatt utveckling på det digitala området förutsätter att arrangörer och institutioner tillförs de ekonomiska resurser som krävs. Det finns bland annat ett behov av att utveckla kulturverksamheters digitala kompetens så att de kan utveckla konstuttryck med hjälp av digital teknik och specifik kunskap, utöver att kunna filma och tillgängliggöra kultur digitalt. 31Statens historiska museer 2020. Utredningen för kulturen syftar till att dels bidra till goda för- utsättningar för kultursektorns återstart och utveckling efter covid-19- pandemin, dels möjliggöra att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. För att uppnå detta krävs både tidsbegränsade satsningar på kulturens återstart efter covid-19- pandemin och långsiktiga insatser som hanterar de strukturella pro- blem som vi har identifierat i de föregående kapitlen. Utredningen presenterar här ett antal förslag som hanterar de problem och utvecklingsområden som vi har sett och som främjar förutsättningarna för att de kulturpolitiska målen ska kunna uppnås. 7.1Det här uppnås med förslagen Konst och kultur bidrar på olika sätt till samhällets utveckling. Vi har i det här betänkandet beskrivit kultursektorn som ett system vars olika delar hänger ihop och är beroende av varandra. Ur ett större perspektiv ingår kultursektorn i sin tur i ett samhällssystem där ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv är viktigt för centrala delar av samhällsbygget, till exempel demokrati, hälsa, utbildning och regio- nal tillväxt. Betydelsen av våra förslag ska därför ses både i ljuset av de kulturpolitiska målen och utveckling i stort. Våra förslag bidrar till att kultursektorn får goda förutsättningar för en återstart och utveckling samt till att möjliggöra att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. Vi lämnar både förslag för att underlätta och säkerställa kultursektorns återstart –2023 och förslag för att stärka kultursektorns håll- barhet på . Förslag för att främja kulturens återstart Våra förslag för återstart (avsnitt 7.2) handlar om att säkerställa kultursektorns överlevnad men också om att ta tillvara den utveckling som har skett under pandemin, till exempel i form av digital verksamhet. Våra förslag skapar en möjlighet för kultursektorns aktörer att återuppta sin verksamhet och utvecklas i takt med den verklighet som kommer att råda efter pandemin. För- slagen bidrar även till att konstnärer kan fortsätta att försörja sig och utvecklas inom sina konstnärliga yrken och att kulturverksamheter kan behålla viktig kompetens. Dessutom lägger vi ett förslag som stimulerar befolkningen att återvända till kulturens fysiska platser och möta det kulturutbud som finns där. Förslag för att långsiktigt stärka en hållbar kultursektor Våra förslag för att stärka kultursektorns hållbarhet på lång sikt utgår från de strukturella problem som synliggjorts under pandemin. Genom förslagen stärks förutsättningarna för att de nationella kul- turpolitiska målen ska kunna uppnås. Förslagen bidrar till att skapa bättre grundförutsättningar för konstnärer och kultursektorns orga- nisationer, i form av starkare ekonomi och längre planeringshori- sonter (avsnitt 7.3). De skapar också bättre förutsättningar för kul- turlivets aktörer att utvecklas genom internationella utbyten och för den svenska publiken att ta del av konst och kultur från andra länder (avsnitt 7.4). Konstnärer har svårt att få del av samhällets sociala trygg- hetssystem på samma villkor som personer som arbetar inom andra branscher. I denna mycket viktiga fråga pågår redan arbete i andra statliga utredningar och inom . Utöver pågående arbete lämnar vi ytterligare förslag på hur konstnärernas möjligheter att ta del av trygghetssystemen kan stärkas (avsnitt 7.5). Förslagen bidrar även till att kultursektorn och kulturpolitiken utvecklas i takt med den digitala utvecklingen och tar tillvara dess möjligheter (avsnitt 7.6). Flera förslag stärker dessutom förutsätt- ningarna för företag inom de kulturella och kreativa näringarna att utvecklas och ta del av näringspolitiska satsningar (avsnitt 7.7). Vidare presenterar vi förslag för att dels öka alla barns och ungas tillgång till verksamhet, dels öka inslagen av kultur inom skolans verksamhet (avsnitt 7.8). Vi föreslår också andra insatser för att bredda deltagandet och minska snedrekryteringen i kultur- sektorn (avsnitt 7.9). Avslutningsvis lämnar vi förslag om fortsatt arbete som kan bidra till att utveckla och förtydliga den kulturpoli- tiska inriktningen inom bland annat filmområdet, bild- och form- området samt kultursamverkansmodellen (avsnitt 7.10). 7.2Förslag för kulturens återstart I det här avsnittet presenterar vi våra förslag på insatser för att kulturen ska kunna återstarta och utvecklas efter pandemin. För- slagen bygger på ett scenario där smittspridningen är låg och där restriktioner kan fortsätta avvecklas enligt regeringens plan. Särskilt viktigt för kultursektorn är att begränsningar av antalet deltagare vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar avvecklas enligt den lagda planen.1 Om de restriktioner som på- verkar kultursektorn förlängs, eller återinförs efter att de tagits bort, behöver regeringen skjuta till ytterligare krismedel. I våra förslag har vi inte heller räknat in statliga institutioners behov av förstärkningar för att hantera ekonomiska utmaningar som är en direkt följd av pandemin. Vi bedömer att frågor om institutio- nernas överlevnad bäst hanteras i dialog mellan respektive institution och . Förslag: anslag för stipendier och bidrag för- stärks med totalt 2022–2023. Författar- fondens anslag för stipendier och bidrag förstärks med 9 miljoner 2022–2023. Vi föreslår att och Författarfondens anslag för bidrag och stipendier till konstnärer (anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer) förstärks i syfte dels att främja konstnärers villkor under pandemin, dels att motverka att konstnärer lämnar kul- tursektorn på grund av att de inte kan försörja sig. kulturarbetsmarknaden kommer att återhämta sig gradvis. och Författarfonden tidigt får besked om förstärk- ningar förbättras deras möjligheter att använda förstärkningarna på mest effektiva sätt. föreslår vi att anslagen för stipendier och bidrag till konstnärer förstärks permanent (se avsnitt 7.3.2). Förstärkningarna bör läggas på och Författar- fondens ordinarie anslagsposter för bidrag och stipendier för konstnä- rer, till skillnad från krisstöden som finansierats från särskilda anslag. På så vis inkluderas förstärkningarna på ett naturligt sätt i myndig- heternas löpande arbete och kan både bidra till att skapa bättre vill- kor för konstnärer i spåren av pandemin och till långsiktig konstnär- lig utveckling. Av förstärkningen till bör 30 miljoner kro- nor läggas på anslag 5:2 anslagspost (ap.) 1 Visningsersättning samt bidrag åt bild- och formkonstnärer och på an- slag 5:2 ap. 6 Bidrag till konstnärer inom områdena musik, teater, dans och film. Förstärkningen till Författarfonden om bör läggas på anslag 5:2, ap. Förslaget utgår från vår bedömning att det kommer ta tid för kulturarbetsmarknaden att återhämta sig (se kapitel 2). Detta beror bland annat på att inställda evenemang och minskade möjligheter till marknadsföring har skapat en köbildning av konstnärliga produktio- ner i form av till exempel föreställningar, konserter, filmer och böcker. Landets institutioner, scener och distributionskanaler är fullbokade, vilket gör att det är svårt för konstnärer som inte var inbokade före pandemin att få arbetstillfällen och möjlighet att sprida sina verk. som arbetsmarknaden återhämtar sig kommer därför stipendier och bidrag inte bara att vara nödvändiga för konstnärers möjligheter till utveckling och fördjupning utan även för att konst- närerna över huvud taget ska kunna fortsätta vara konstnärligt yrkes- verksamma. 7.2.2Återstarts- och utvecklingsstöd för en starkare kultursektor Vi föreslår att regeringen gör en satsning för att säkra överlevnad och möjliggöra återstart för viktiga kulturaktörer och ta tillvara den utveckling som skett under pandemin. Satsningen delas in i tre delar: –nationellt återstarts- och utvecklingsstöd –förstärkning för utveckling och återstart inom kultursamverkans- modellen –återstarts- och utvecklingsstöd inom filmområdet. Med anledning av pandemin finns behov både av att stödja kultur- sektorns långsiktiga utveckling och av att stödja kulturaktörer som på grund av pandemin har svårt att överleva och åter öppna sina verk- samheter. Vi bedömer att flera aktörer kan komma att behöva båda typerna av stöd. För att begränsa den administrativa bördan för dessa aktörer, och för att bygga in en flexibilitet om förutsättningar för- ändras, föreslår vi en kombinerad återstarts- och utvecklingssatsning. Nationellt återstarts- och utvecklingsstöd Förslag: Avsätt totalt 2022–2023 för nationella bidrag för att återstarta och utveckla kulturlivet. Med- len fördelas enligt följande: •Kulturrådets bidrag till allmän kulturverksamhet (anslag 1:2) •Sametingets bidrag till samisk kultur (anslag 1:2 ap. 5) 2,5 mil- joner kronor •Riksantikvarieämbetets bidrag till ideella kulturarvsverksam- heter (anslag 7:2) bidrag till hemslöjdsområdet (anslag 4:3) . Stödet ska användas för att: •säkra överlevnad och möjliggöra återstart för kulturpolitiskt viktiga aktörer i hela landet •producera digital kultur, tillgängliggöra kultur digitalt och ut- veckla intäktsmodeller för digitalt kulturutbud •initiera insatser för att bredda deltagandet och riva hinder som bidrar till snedrekrytering i kulturlivet •skapa samarbeten mellan offentliga kulturinstitutioner, det fria kulturlivet och ideella kulturaktörer. I genomförandet av sin del av satsningen ska samråda med regionerna. Vi föreslår att det införs ett nationellt återstarts- och utvecklings- stöd som fördelas i enlighet med vårt förslag ovan. Det är dock svårt att förutse hur smittspridningen utvecklas och hur förutsättningarna för kultursektorns återstart kommer att se ut. Stödens inriktning kan därför behöva anpassas löpande efter förutsättningarna. Åter- starts- och utvecklingsstöden ska kunna sökas för att säkra återstart och möjliggöra utveckling av en enskild kulturverksamhet men också för projekt som syftar till att främja återstart och utveckling inom ett helt kulturområde. Den största delen av stödet fördelas av och riktar sig främst till aktörer inom det fria kulturlivet. Statliga kulturinstitu- tioner bör inte kunna söka detta stöd för att säkra överlevnad, sådant stöd bör de i stället få direkt av regeringen. Däremot bör statliga kulturinstitutioner kunna ingå i de utvecklingsinsatser som genom- förs med stöd av det nationella återstarts- och utvecklingsstödet. Regionala kulturinstitutioner omfattas inte av det nationella stödet eftersom förstärkningen för utveckling och återstart inom kultur- samverkansmodellen riktar sig specifikt till dem. Regeringen bör föra dialog med , Riksantikvarieämbe- tet och för att vid behov anpassa stödens ändamål inom respektive del av satsningen. Ändamålet med de nationella återstarts- och utvecklingsstöden Den viktigaste uppgiften för kulturpolitiken efter att restriktionerna avvecklats är att upprätthålla kultursektorns grundläggande infrastruktur i landet. Infrastrukturen består av kul- turpolitiskt viktiga verksamheter som möjliggör för befolkningen att ta del av konst och kultur. Det handlar förstås om konst- och kul- turproducerande aktörer men också om arrangörer och andra verk- samheter som är nödvändiga för att kultursektorn ska fungera och kunna möta sin publik. För att säkra kultur i hela landet är det till exempel viktigt att stödja återstarten av de ideella föreningar som i många delar av landet är en förutsättning för att befolkningen ska kunna ta del av kultur. Under pandemin har många kulturaktörer tagit stora steg framåt vad gäller digital produktion och digitalt tillgängliggörande av kul- tur. finns dock ett antal hinder för att den utvecklingen ska kunna tas om hand och fortsätta. För enskilda kulturverksam- heter finns utmaningar kring finansiering av det digitala utbudet, vilket vi beskriver i avsnitt 3.4.1. Dessa frågor måste få långsiktiga lösningar. Men innan sådana är på plats kan återstarts- och utveck- lingsstödet bidra till att finansiera ett visst digitalt kulturutbud så att den utveckling som skett under pandemin kan tas tillvara. Det finns också behov av att utveckla kvaliteten i det digitala kulturutbudet och av kompetensutveckling kring produktion och distribution av digital kultur. Många av de utmaningar som kultursektorn står inför kopplat till digitaliseringen bör kunna mötas gemensamt, av flera aktörer i samverkan. Utvecklingsprojekt som genomförs i samver- kan mellan flera aktörer och som kan komma många aktörer till del bör därför prioriteras i bidragsgivningen. Kulturpolitiken har misslyckats med att uppnå del- aktighetsmålet. finns även en social snedrekrytering till konstnärliga högskolor och anställningar inom kultursektorn, och pandemin riskerar att medföra ökade skillnader i kulturdeltagandet och leda till en ökad snedrekrytering till högre utbildningar och tjänster i kultursektorn. För att undvika att pandemin medför en långsiktig tillbakagång bör utvecklingsstödet kunna sökas för att ge kulturverksamheter återstartskraft och extra utvecklingskraft i deras arbete med att bredda deltagandet och riva hinder som bidrar till snedrekrytering. är för att åstadkomma förändring och etablera nya arbetssätt. Vi bedömer dock att är tillräckligt för att återupprätta kontakten med målgrupper som kulturlivet tappat kontakten med under pan- demin, initiera utvecklingsprojekt och genomföra mindre pilotpro- jekt. För att åstadkomma långsiktig förändring kommer det däremot naturligtvis att krävas fortsatt arbete även efter återstartssatsningen. För att skapa förutsättningar för förnyelse och utveckling ser vi slutligen ett behov av fler samarbeten mellan kulturinstitutioner, det fria kulturlivet och ideella kulturaktörer. Sådana samarbeten kan gynna alla parter, vilket vi beskriver mer ingående under rubriken ning för återstart och utveckling inom kultursamverkansmodellen i detta avsnitt. ska samråda med regionerna får i uppdrag att samråda med regionerna vad gäller utformning och fördelning av sin del av det nationella återstarts- och utvecklingsstödet. Syftet med dessa samråd är att skapa större träff- säkerhet i fördelningen av stöden genom att tar del av den kunskap som regionerna besitter om kulturlivet och de skilda förutsättningarna i olika delar av landet. Vi har övervägt att fördela en del av de statliga återstarts- och utvecklingsmedlen via regionerna men vi avstår från att föreslå en sådan lösning eftersom det riskerar att skapa administrativa problem med gränsdragningar och otydlig- het för de kulturaktörer som behöver stödet. Förstärkning för utveckling och återstart inom kultursamverkansmodellen Förslag: Anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet förstärks med 2022–2023. Förstärkningen ska användas för att: •säkra överlevnad och stärka de regionala kulturverksamheterna under återstarten •stärka kulturområden med svaga strukturer •skapa samarbeten mellan regionala kulturverksamheter, kom- munala kulturverksamheter, det fria kulturlivet och ideella kulturaktörer •initiera insatser för att bredda deltagandet och riva hinder som bidrar till snedrekrytering i kulturlivet •producera digital kultur och tillgängliggöra kultur digitalt. Precis som andra delar av kultursektorn har de regionala kultur- verksamheterna drabbats av pandemin genom att de har tvingats att ställa in och ställa om sin verksamhet. Ekonomiskt tycks de regio- nala verksamheterna generellt sett ha klarat krisen relativt bra, men det finns utmaningar som väntar under återstarten av kulturlivet. Att stärka den regionala kulturen under återstartsfasen bidrar till ett levande och tillgängligt kulturliv i hela . Förstärkningen av den regionala kulturen kan fördelas som ett tillfälligt utökat verksamhetsbidrag till regionerna, på samma sätt som gjort med de krisstöd som riktats till den regionala kulturen 2020 och 2021. Förstärkningen kan också användas vid fördelning av regionala utvecklingsbidrag. bör i samverkan med regionerna ta fram former för att fördela för- stärkningen så att den gör så stor nytta som möjligt. Det är viktigt att särskilt beakta behoven hos de regionala kulturverksamheter som har en hög grad av egenfinansiering. Vi ser ett behov av att det regionala stödet används för att stärka aktörer inom kulturområden med svag infrastruktur. Pandemin har drabbat hela kultursektorn och riskerar att leda dels till att kultur- aktörer tvingas lägga ner sin verksamhet, dels till att konstnärer och andra yrkesverksamma lämnar kultursektorn för tryggare anställ- ningar i andra branscher. Sådana förluster är negativa för alla kultur- områden men är extra svåra inom de kulturområden som hade svag infrastruktur redan före pandemin. Det gäller särskilt områden som dans, cirkus och bild och form. Förstärkningen av anslaget för regional kultur bör särskilt stötta samverkan mellan institutioner och andra aktörer inom kultur- sektorn. I många fall är de regionala kulturinstitutionerna en viktig resurs för fria aktörer, kommunala kulturverksamheter och ideella kulturaktörer, och under pandemin har vi sett goda exempel på hur de regionala kulturverksamheterna kan ta en ännu större roll som nav för andra delar av kulturlivet. För de regionala verksamheterna finns vinster att hämta i form av vidgade kontaktnät, inflöde av idéer och perspektiv samt lokal förankring. I likhet med det nationella återstarts- och utvecklingsstödet bör förstärkningen av anslaget för regional kulturverksamhet kunna an- vändas för att initiera arbete med att bredda deltagandet och riva hinder som bidrar till snedrekrytering i kulturlivet, samt digital pro- duktion och digitalt tillgängliggörande av kultur. kring digital produktion och tillgängliggörande av kultur som sker i samverkan mellan flera aktörer bör prioriteras. Enskilda kulturinsti- tutioner kan också behöva ekonomiska tillskott för att på kort sikt kunna fortsätta erbjuda ett digitalt kulturutbud som komplement till det fysiska utbudet (se avsnitt 3.4.1). Stöd för återstart och utveckling inom filmsektorn Förslag: Anslag 10:1 Filmstöd, ap. 1 Statsbidrag till film förstärks med 2022–2023. får i uppdrag att använda förstärkningen i syfte att •säkerställa möjligheter för överlevnad av centrala aktörer inom filmsektorn •utveckla nya affärsrelationer och intäktsmodeller som kom- mer hela filmens ekosystem till del •stimulera närvaron av svensk film på den internationella film- marknaden. Vi föreslår att anslag för statsbidrag till film förstärks med . Förstärkningen ska användas i tre syften. –För det första ska förstärkningen kunna användas till höjda stöd för att möta upp pandemins negativa konsekvenser i kombination med de konsekvenser som följer med en havererad affärsmodell inom filmbranschen (se avsnitt 3.4.5). –För det andra ska förstärkningen kunna användas för att ge film- branschens aktörer möjlighet att utveckla nya intäktsmodeller och hitta nya vägar för samarbeten, vilket har blivit nödvändigt som en följd av den snabba omställningen av filmbranschen. Med hänsyn till den ekonomiska utsatthet som råder i denna bransch kan ekonomiska insatser komma att behövas för att säkerställa centrala aktörers överlevnad även 2022–2023. –För det tredje ska förstärkningen kunna användas för att stimu- lera närvaron av svensk film på den internationella filmmark- naden. Pandemin har medfört ökad konkurrens på den interna- filmmarknaden, eftersom många filmer från hela världen väntar med lansering till dess att restriktionerna lättar. Kon- kurrensen försvårar för svensk film att visas på internationella filmfestivaler och lanseras internationellt. Närvaro på den inter- nationella filmmarknaden är avgörande för enskilda svenska fil- mer, för den samlade filmekonomin och för svensk filmkultur. har infört ett reviderat internationellt lanseringsstöd som syftar till att dels positionera svenska filmer på den internationella marknaden redan under produktionsfasen, dels följa filmen efter färdigställandet. För att stödet ska få full effekt krävs dock en tillfälligt utökad budget för det internationella lanseringsstödet och för internationella distributionsstöd. bör bestämma formerna för stödet och hur förstärk- ningen fördelas mellan de tre syftena. Förslag: avsätts 2022 för kulturcheckar till personer som är folkbokförda i och som har fyllt . Vi föreslår att staten delar ut kulturcheckar på till per- soner som är folkbokförda i och som har fyllt . Kultur- checkarna ska fungera som stimulansmedel för att locka fler att ta del av kultur på kulturens fysiska arenor när restriktionerna lättas. På så sätt bidrar kulturcheckarna till kulturverksamheternas åter- start. Kulturcheckarna kan också skapa folkligt engagemang för kul- turlivet och bidra till breddat deltagande. De delar av kultursektorn som är beroende av fysiska besök har lidit svårt av pandemin. Det gäller konserter, teater, opera, dans och andra former av scenkonst. Det gäller även biografer, utställnings- arrangörer, hembygdsföreningar och liknande. Resultatet är att många kulturverksamheter och konstnärer riskerar att hamna inför beslut om nedläggning eller övergång till annan verksamhet. Som vi beskriver i kapitel 2 finns det en osäkerhet om i vilken om- fattning publik och besökare återvänder när restriktionerna har av- vecklats. En satsning på kulturcheckar skapar efterfrågan på kultur och sänker trösklarna för människor att återvända till kulturens fysiska Genom att fler lockas att ta del av kulturutbudet ger checkarna en skjuts för kulturverksamheternas återstart, och de kan vara en ut- gångspunkt för marknadsföringskampanjer på regional och lokal nivå. Rent praktiskt föreslår vi att kulturchecken utformas som ett digi- talt värdebevis som kan användas för kulturkonsumtion. Kultur- checken ska kunna användas som betalning för kulturupplevelser som förmedlas av kulturverksamheter i privat, offentlig eller ideell regi och som tillhör SNI-koderna 90, 91 och 59.140. Den kulturverksamhet som tar emot betalning genom checken tillförs motsvarande summa direkt från staten. Den som har rätt till en check bör kunna hämta den digitalt med mobilt bank-id, checken ska vara personlig och kunna användas för flera inköp men den är inte överlåtbar. Antalet personer som är och uppåt och som är folkbokförda i motsvarar ungefär 8 miljoner personer. De föreslagna medlen om räcker till knappt hälften av dessa personer om checkarna är värda . Liknande insatser har genomförts i bland annat , , och . Förslag: , Dansalliansen och Musikalliansen för- stärks genom att det statliga bidrag som fördelar inom området stärks med under perio- den –2024. Förstärkningen ska användas till att: •behålla antalet anställda inom allianserna •stödja nyutexaminerade och oetablerade konstnärers intro- duktion på arbetsmarknaden •stärka konstnärernas förutsättningar för anställningsbarhet och försörjning genom fortbildningsinsatser •om möjligt utöka antalet anställda inom allianser som har ett identifierat behov och administrativ kapacitet samt att i mindre skala genomföra försök att utvidga de yrkesgrupper som kan få anställning vid allianserna. Vi föreslår att scenkonstallianserna ges ett tidsbegränsat förstärkt bidrag. För det första ska förstärkningen av allianserna kunna an- vändas till löner för alliansernas befintliga anställda.