sou · H9B337 · 2022-01-01 00:00:00 — Det kan dock vara svårt att dra en exakt gräns för kommunens ansvar då gränsen mellan primärvård och annan specialiserad vård förändras i takt med bland annat den me- dicinska utvecklingen som möjliggör för allt fler kvinnor och män med sammansatta vårdbehov att få vård i hemmet.105 Enligt regeringens bedömning har den kommunala hälso- och sjuk- vården, som står för cirka en fjärdedel av kostnaderna för hälso- och 10012 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Av 2 kap. 2 § kommunallagen (2017:725) följer att kommuner inte får ha hand om sådana angelägenheter som enbart staten, en annan kommun, en annan region eller någon annan ska ha hand om. 10114 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform, s. 15 f. 10312 kap. 3 § och 14 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. 15–16. Förkortningen HSL syftar på hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser sjukvården, ofta till multisjuka och äldre patienter, en nyckelroll i utvecklingen till en mer nära vård. Samverkan mellan regioner och kommuner och ett ökat fokus på den kommunala hälso- och sjuk- vården anses därför vara centralt för att uppnå en god och nära vård.106 har gett ut ett meddelandeblad107 avseende hälso- och sjukvård som syftar till att ge en ökad kunskap om de författningar som styr den kommunala hälso- och sjukvården. Vad det innebär att vara en vårdgivare Den som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet är en vårdgivare enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det krävs inte något särskilt tillstånd för att bli vårdgivare, men den som avser att bedriva sådan verksamhet ska anmäla det till innan verksamheten påbörjas.108 Det faktum att hälso- och sjuk- vårdsverksamhet bedrivs aktiverar per automatik de skyldigheter som framgår av hälso- och sjukvårdens regelverk. En vårdgivare har ett organisatoriskt ansvar och ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på god vård upprätthålls. Vårdgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att förebygga att patienter drabbas av vårdskada.109 En vårdgivare ska till exempel: –utse en verksamhetschef som svarar för verksamheten.110 Denne har det övergripande ansvaret och ska säkerställa att patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården tillgodoses.111 Verksamhetschefen behöver inte ha medicinsk kompetens, men utan sådan kompetens får han eller hon inte be- stämma över vård och behandling av patienter.112 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform, s. 15–16. 107Socialstyrelsen (2020). Meddelandeblad nr 9/2020 hälso- och sjukvård. 1082 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). I enlighet med 2 kap. 4 § patientsäkerhets- lagen (2010:659) förs uppgifterna hos in i ett register, det så kallade vårdgivarregistret. 1093 kap. 1–3 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). 1104 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 1114 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80). 1124 kap. 4 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser –ansvara för att det finns hälso- och sjukvårdspersonal med rätt kompetens och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges.113 –se till att regler om till exempel personuppgiftshantering och dokumentation i patientjournal efterlevs.114 –se till att verksamheten har ett ledningssystem, det vill säga de rutiner och processer som behövs för att verksamheten ska ha en hög kvalitet. Ledningssystemet ska användas för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra verksamhetens kvalitet.115 –bedriva ett systematiskt förbättrings- och patientsäkerhetsarbete som bland annat innefattar att ta emot klagomål och synpunkter, utöva egenkontroll och utreda och anmäla händelser som kan leda till vårdskador.116 –dokumentera det organisatoriska ansvaret för patientsäkerheten och upprätta en patientsäkerhetsberättelse.117 –ha en patientförsäkring som täcker ersättning för skador.118 Kraven på dokumentation, patientförsäkring och systematiskt kvali- tets- och patientsäkerhetsarbete utvecklas närmare i avsnitt 3.5.4–3.5.5. Särskilt om kommuner som vårdgivare Inom kommunens hälso- och sjukvård ska det finnas en eller flera medicinskt ansvariga sjuksköterskor ().119 Denna har ett sär- skilt ansvar bland annat för att patienten får en säker och ändamåls- enlig hälso- och sjukvård av god kvalitet, att patienten får den hälso- 1135 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 114Patientdatalagen (2008:355) och föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40) om journalföring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården. 1155 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), 3 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) och föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för syste- matiskt kvalitetsarbete. 1163 kap. 1–8 b §§ patientsäkerhetslagen (2010:659), föreskrifter och all- männa råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete och Socialsty- relsens föreskrifter och allmänna råd om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete (HSLF-FS 2017:40). 1173 kap. 9–10 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) och 7 kap. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. 11812 § patientskadelagen (1996:799). 11911 kap. 4 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser och sjukvård som läkare ordinerat och att beslut om att delegera an- svar för vårduppgifter är förenliga med patientsäkerheten. Denna an- svarar även särskilt för att det finns ändamålsenliga och väl funge- rande rutiner för läkemedelshantering, rapportering av vårdskador och risker för vårdskador samt för att kontakta läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal vid behov.120 Vem är hälso- och sjukvårdspersonal? Den omständigheten att en person är anställd av en vårdgivare inne- bär inte per automatik att denne är att betrakta som hälso- och sjuk- vårdspersonal. Vilka som utgör hälso- och sjukvårdspersonal regle- ras i 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen. Där framgår att med hälso- och sjukvårdspersonal avses bland annat •den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården, •personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, och •den som i annat fall vid hälso- och sjukvård biträder en legitime- rad yrkesutövare.121 Av förarbetena framgår att de som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvårdens område alltid betraktas som hälso- och sjuk- vårdspersonal i den utsträckning som de har hälso- och sjukvårds- uppgifter, det vill säga oavsett var de är verksamma.122 Utgångspunkten är också att även icke-legitimerad personal som arbetar på ett sjukhus eller vårdinrättning utgör hälso- och sjuk- vårdspersonal. Förutsättningen är att de medverkar i hälso- och sjuk- vård av patienter.123 Även personal som fullgör indirekta patientupp- 1205 kap. 6 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80). 121I 1 kap. 4 § första stycket 4–6 patientsäkerhetslagen (2010:659) framgår att hälso- och sjuk- vårdspersonal även kan vara exempelvis viss apotekspersonal, personal vid Giftinformations- centralen och personal vid larmcentral och sjukvårdsrådgivning. 1221 kap. 4 § första stycket 1 patientsäkerhetslagen (2010:659) och prop. 1993/94:149 Åliggan- den för personal inom hälso- och sjukvården m.m., s. 56 f. 1231 kap. 4 § första stycket 2 patientsäkerhetslagen (2010:659). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser gifter, så som exempelvis inställning av medicinteknisk apparatur kan utgöra hälso- och sjukvårdspersonal.124 Icke-legitimerad personal som arbetar på andra platser än just sjukhus och andra vårdinrättningar kan enligt punkten 3 också ut- göra hälso- och sjukvårdspersonal. En förutsättning för detta är att de vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkes- utövare.125 I förarbetena anges att detta exempelvis kan gälla inom delar av kommunernas äldreomsorg och på vissa laboratorier som leds av legitimerade yrkesutövare.126 Hälso- och sjukvårdspersonalens ansvar Hälso- och sjukvårdspersonal har vissa personliga skyldigheter en- ligt 6 kap. patientsäkerhetslagen. I hälso- och sjukvårdspersonalens ansvar ingår att utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet och att ge patienterna sakkunnig och om- sorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav.127 Vården ska så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patien- ten och patienten ska visas omtanke och respekt.128 Hälso- och sjuk- vårdspersonalen är också skyldig att bidra till att hög patientsäkerhet upprätthålls och har en skyldighet att rapportera exempelvis risker för vårdskador.129 Hälso- och sjukvårdspersonal står under tillsyn av IVO.130 För vissa yrken i hälso- och sjukvården krävs en så kallad legitima- tion. Det förutsätter att man gått igenom en viss utbildning och i vissa fall även fullgjort praktisk tjänstgöring.131 Legitimationen ska vara en garanti för att personen har de kunskaper, färdigheter och egenskaper som krävs för yrket. Exempel på legitimationsyrken är 1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso- och sjukvården m.m., s. 56 f. 1251 kap. 4 § första stycket 3 patientsäkerhetslagen (2010:659). 1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso- och sjukvården m.m., s. 55 ff. och prop. 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, s. 60 f. 1276 kap. 2 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1286 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1296 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1307 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1314 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser sjuksköterska, läkare, fysioterapeut och logoped.132 Endast den som har en legitimation eller särskilt förordnande får använda titeln. En person som innehar en legitimation och som av något skäl ut- gör en risk för patientsäkerheten riskerar att förlora sin legitimation eller att åläggas en treårig prövotid. Detta sker då efter utredning av och en efterföljande anmälan till Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd ().133 En vårdgivare har en skyldighet att anmäla till om det finns skälig anledning att befara att en person som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården och som är verksam eller har varit verksam hos vårdgivaren kan utgöra en fara för patientsäkerheten.134 3.5.3Dokumentation av hälso- och sjukvårdsinsatser Vid vård av patienter ska det föras patientjournal för varje patient.135 ska innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård av patienten. ska innehålla väsentliga uppgifter om bakgrunden till vården och väsentliga uppgifter om vidtagna och planerade åtgärder.136 Den ska även innehålla exempel- vis tidpunkten för varje vårdkontakt som patienten haft eller som planeras, uppgifter om behandlande åtgärder, uppgifter om sam- tycke och återkallade samtycken samt patientens önskemål om vård och behandling. Det åligger vårdgivaren att säkerställa att patient- journalerna innehåller uppgifterna.137 Skyldig att föra patientjournal är bland annat den som enligt 4 kap. patientsäkerhetslagen har legi- timation eller särskilt förordnande att utöva visst yrke.138 Syftet med journalen är i första hand att bidra till att patienten får en god och säker vård. Den är också en informationskälla för patien- ten, för uppföljning och utveckling av verksamheten, för tillsyn och rättsliga krav och för uppgiftsskyldighet enligt lag.139 1324 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659). 1337 kap. 30 § och 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659). 1343 kap. 7 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1353 kap. 1 § patientdatalagen (2008:355). 1363 kap. 6 § patientdatalagen (2008:355). 1375 kap. 3 och 5 §§ föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40) om journalföring och behandling av personuppgifter. 1383 kap. 3 § patientdatalagen (2008:355). 1393 kap. 2 § patientdatalagen (2008:355). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser 3.5.4Ansvar för hälso- och sjukvårdens kvalitet Hälso- och sjukvårdsverksamhet ska bedrivas så att kravet på god vård uppfylls, vilket bland annat innebär att den ska vara av god kva- litet och tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och sä- kerhet.140 Inom hälso- och sjukvården finns ansvar på flera olika ni- våer. Av avgörande betydelse för kvalitet och patientsäkerhet är givet- vis att det finns den personal, de lokaler och den utrustning som be- hövs. Det är vårdgivarens ansvar att se till att det finns personal med den kompetens som behövs för att ge en god vård och fullgöra de uppgifter som ankommer på verksamheten.141 Bland annat ska det alltid finnas en verksamhetschef.142 Utöver detta ställs krav på den som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet att arbeta aktivt och systematiskt för att säkerställa patientsäkerheten och verksamhetens kvalitet. Även den enskilda hälso- och sjukvårdspersonalen har ett uttryckligt ansvar i detta. Huvudmännens och vårdgivarnas ansvar för verksamhetens kvalitet Skyldighet att bedriva ett systematiskt kvalitets- och patientsäkerhetsarbete Det yttersta ansvaret för den vård som ges inom en hälso- och sjuk- vårdsverksamhet ligger hos den som bedriver verksamheten, det vill säga hos hälso- och sjukvårdshuvudmännen och hos vårdgivarna. I lagstiftningen framgår att verksamhetens kvalitet systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras, och att varje vårdgivare ska pla- nera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på god vård upprätthålls.143 Vårdgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att förebygga att patienter drabbas av vårdskador och ska även utreda händelser i verksamheten som har medfört eller hade 1405 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 1415 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och prop. 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården, s. 52 f. Se även föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1997:14) om delegering av arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvård och tandvård, under rubriken arbetsledning. 1424 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 1435 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och 3 kap. 1 § patientsäkerhets- lagen (2010:659). Stöd vid behov av sjukvårdande insatser kunnat medföra vårdskada.144 Detta kan uttryckas som att vårdgivaren ska bedriva ett systematiskt kvalitets- och patientsäkerhetsarbete. Formerna för det systematiska kvalitetsarbetet regleras närmare i bland annat så kallade ledningsföreskrift145. Där framgår att vårdgivaren ansvarar för att det finns ett ledningssystem för verksamheten som ska användas för att systematiskt och fortlö- pande utveckla och säkra verksamhetens kvalitet.146 Vårdgivaren ska bland annat: –identifiera, beskriva och fastställa de processer och rutiner som behövs. Rutinerna ska beskriva ett bestämt tillvägagångssätt för hur en aktivitet ska utföras och ange hur ansvaret för utförandet är fördelat i verksamheten,147 –identifiera de processer där samverkan behövs för att förebygga att patienter drabbas av vårdskada,148 –säkerställa att personalen arbetar i enlighet med de processer och rutiner som finns.149 Vårdgivaren ska fortlöpande bedöma om det finns en risk för att händelser skulle kunna inträffa som har betydelse för verksamhetens kvalitet (riskanalys). För varje sådan händelse ska vårdgivaren upp- skatta sannolikheten för att händelsen inträffar och bedöma vilka ne- gativa konsekvenser som skulle kunna bli följden av händelsen.150 Vårdgivaren ska även utföra egenkontroll och hantera avvikelser och klagomål.151 Man ska vidta de åtgärder som krävs för att säkra verk- 1443 kap. 2–3 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659). 145Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiska kvalitetsarbete. 1463 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete. 1474 kap. 2–4 §§ föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete och 6 kap. 1 § föreskrifter och all- männa råd om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete (HSLS-FS 2017:40). 1484 kap. 6 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete. 1496 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete och 6 kap. 1 § föreskrifter och all- männa råd om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete (HSLF-FS 2017:40). 1505 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete. 1515 kap. 2, 3a och 6 §§ föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om led- ningssystem för systematiska kvalitetsarbete. Stöd vid behov av sjukvårdande insatser samhetens kvalitet och vid behov förbättra de processer och rutiner som finns.152 I förarbetena till patientsäkerhetslagen framhålls att för att leda komplexa verksamheter som hälso- och sjukvård så att de uppfyller kraven på god vård krävs det systematisk planering, ledning och kon- troll av att verksamheten bedrivs på avsett sätt. Vårdgivaren måste fortlöpande undersöka vilka risker som finns och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undanröja riskerna eller, om det inte går, hålla dem under kontroll. Detta ställer krav på ett system för in- samling av iakttagelser och information om risker. Det framhålls att det utöver avvikelserapportering från hälso- och sjukvårdspersona- len finns många andra sätt att inhämta information med betydelse för patientsäkerhetsarbetet. Exempel som nämns är intervjuer med eller enkäter till patienter, regelbundna observationer för att mäta följsamhet till fastställda rutiner eller att ta del av ärenden i tillsyns- verksamheter. Vissa verksamheter är mer riskfyllda än andra varför högre krav kan ställas på att vårdgivare i sådana verksamheter har ett mer aktivt patientsäkerhetsarbete än i verksamheter där riskerna är få och konsekvenserna av negativa händelser är mindre allvarliga.153 De som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen har en skyldighet att rapportera risker för vårdskador och händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada till vårdgivaren.154 Vårdgivaren har i sin tur ett ansvar att utreda händelserna och vidta de åtgärder som behövs.155 Om det är fråga om händelser som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada som är allvarlig ska vårdgivaren anmäla det till , en så kallad anmälan enligt lex Maria.156 I föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete beskrivs när- 1525 kap. 7–8 §§ föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om lednings- system för systematiska kvalitetsarbete. 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn, s. 84 ff. 1546 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659). 1553 kap. 2–3 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) och föreskrifter och all- männa råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. 1563 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (2010:659) och 5 kap. och föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. Stöd vid behov av sjukvårdande insatser mare vilka slags händelser som ska utredas, hur utredningen ska gå till, vad utredningen ska innehålla och vilka som ska informeras.157 Som en del i skyldigheten att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete finns en skyldighet för vårdgivaren att hantera klagomål från patien- ter.158 En välfungerande klagomålshantering är en central del i det systematiska patientsäkerhetsarbetet eftersom det bidrar till att upp- märksamma och förebygga vårdskador. Det är viktigt att vårdgivaren i ett tidigt skede får ta del av patienters och deras närståendes upp- levelser så att eventuella fel och brister kan åtgärdas . En mer effektiv hantering av klagomålen hos vårdgivarna bidrar på så sätt till en mer patientsäker verksamhet och till ett lä- rande inom vården.159 Som en del i det systematiska kvalitetsarbetet har vårdgivaren också en skyldighet att upprätta en patientsäkerhetsberättelse som också ska hållas tillgänglig för den som önskar ta del av den, exem- pelvis patienter, andra vårdgivare eller patientorganisationer.160 Där ska framgå hur patientsäkerhetsarbetet bedrivits, vilka åtgärder som vidtagits för att öka patientsäkerheten och vilka resultat som upp- nåtts. Där ska bland annat även framgå hur patientsäkerheten följts upp och utvärderats genom egenkontroll, hur samverkan har möjlig- gjorts för att förebygga att patienter drabbas av vårdskada samt hur risker för vårdskador har hanterats.161 Kravet på upprättande av en patientsäkerhetsberättelse syftar till att förstärka vårdgivarens kon- troll över patientsäkerhetsarbetet och underlätta tillsyn över verk- samheten.162 1573 kap. 3, 4 och 8 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) samt 3–4 kap. föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. 1583 kap. 8 a–b §§ patientsäkerhetslagen (2010:659) och 5 kap. 3 a § föreskrif- ter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. 2016/17:122 Ett mer ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården, s. 29 f. 1603 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659) och prop. 2009/10:210 Patientsäkerhet och till- syn, s. 93 ff. 1613 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659) och 7 kap. 2 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn, s. 93 ff. Stöd vid behov av sjukvårdande insatser I varje verksamhet där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det finnas en verksamhetschef som ska säkerställa att patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården tillgodo- ses.163 Inom den kommunala hälso- och sjukvården ska det finnas en medicinskt ansvarig sjuksköterska.164 Verksamhetschefen har inom ramen för de personella och övriga resurser som vårdgivaren ställer till förfogande, att leda arbetet och att fördela arbetsuppgifterna allt efter art och svårighetsgrad och med hänsyn till behovet av kompetens och yrkeserfarenhet. Verk- samhetschefen svarar för att den personal som ska utföra olika ar- betsuppgifter har den kompetens som behövs. Verksamhetschefen eller den medicinskt ansvariga sjuksköterskan är ytterst ansvarig för att delegeringar sker på ett korrekt sätt.165 Hälso- och sjukvårdspersonalens ansvar Även om det yttersta ansvaret för en verksamhets kvalitet ligger hos huvudmännen och vårdgivarna så ligger ett stort ansvar också på den enskilda hälso- och sjukvårdspersonalen. I patientsäkerhetslagen finns ett uttryckligt krav på hälso- och sjukvårdspersonalen att ut- föra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad er- farenhet och det framgår att sådan personal själv ansvarar för hur han eller hon fullgör sina arbetsuppgifter (angående vem som är hälso- och sjukvårdspersonal, se avsnitt 3.5.2).166 Hälso- och sjukvårdsper- sonal har en skyldighet att bidra till att upprätthålla en hög patient- säkerhet.167 Av stor betydelse för säkerställandet av kvalitet i hälso- och sjuk- vården är att det i den mån som det är fråga om mer kvalificerade hälso- och sjukvårdsuppgifter ska detta utföras av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal med utbildning för uppgiften, alternativt av 1634 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), 4 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförord- ningen (2017:80) och prop. 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag, s. 93 f. 16411 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och 4 kap. 6 § hälso- och sjukvårdsförord- ningen (2017:80). 165Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1997:14) om delegering av arbets- uppgifter inom hälso- och sjukvård och tandvård, under rubrikerna arbetsledning respektive delegering.