sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — Det första området är ”Lagen (2008:206) om underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen”. Inom ramen för det andra fokusområdet ”Informationsutbyte” undersöks vilka uppgifter som respektive myndighet behöver, vilka av dessa upp- gifter som är tillgängliga hos andra myndigheter och vilka regel- ändringar som behövs. Det tredje fokusområdet är ”Gemensamma riskanalyser”. Inom det fjärde fokusområdet ”Attityder och normer kring välfärdsbrott” har tagit fram planer för informations- insatser, dels till allmänheten, dels riktade specifikt mot nyanlända. Det femte fokusområdet är ”Möjligheter till en mer sammanhållen identitetsförvaltning”. Inom detta har identifierat områden där det behövs åtgärder.78 Enligt är det ekono- miska värdet av de insatser som sker inom ramen för något som saknar motstycke i modern tid. Samarbetet i intensifie- rades också i samband med Coronapandemin 2020 för att vidta åt- gärder för att så långt som möjligt säkerställa att de utbetalningar som sker också når de personer och företag som hjälpen är till för och inga andra. Det handlar bl.a. om ett ytterligare utökat informations- utbyte mellan myndigheterna.79 deltar även i sam- verkansuppdraget mot grov organiserad brottslighet och i metod- utvecklingsuppdraget. Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för En övergripande bild som framkommer vid kontrollerna av utbetal- ningar är att pusslet går lättare att lägga i efterhand. Det är väldigt svårt att som handläggare i ett ärende se det avancerade upplägg det ofta är fråga om. Det är också först efter att börjat samverka med övriga myndigheter som fler och fler bitar faller på plats och kontrollerna blir lättare att göra. Det läggs enorma ut- redningsresurser på kontrollåtgärder för att stävja missbruket men 77Försäkringskassan (2020), Myndighetssamarbete ska stävja missbruk. 78Försäkringskassans årsredovisning s. 178. 79Försäkringskassan (2020), Myndighetssamarbete ska stävja missbruk Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring långt ifrån allt upptäcks och läget är fortsatt allvarligt. Det finns dock oklarheter om vilken information som får lämnas till andra myndigheter och hur exempelvis bestämmelserna om personupp- giftsbehandling i GDPR80 ska tolkas vid informationsutbyte. Detta är en faktor som gör samverkan svårare. En utsatt bransch är assistansbranschen där det görs extra kon- troller. Alla myndigheter har dock olika funktioner och roller. Det som kan göra är att stoppa utbetalningar till en betalningsmottagare. Om stoppar en betalnings- mottagare kan den enskilde välja att utse en annan betalningsmot- tagare, dvs ett annat bolag, eller själv ta emot utbetalningen. För- vånansvärt ofta väljer personen att inte gå till ett annat bolag, trots att har påpekat oegentligheter. kan återkalla tillståndet för ett assistansbolag. Ett problem som uppkommer i rättsprocesserna som hör samman med assistansfusk är bl.a. att assistansbolagen säger sig sakna kontroll över assistenterna. Har någon assistans inte utförts blir det alltså den assistenten som exem- pelvis felaktigt undertecknat utförd assistans som blir föremål för rättslig prövning men det är svårt att komma åt assistansbolagen. Problemen inom assistansbranschen bedöms inte ha minskat, snarare är det kontrollerna som har gett effekt på så sätt att man numera upptäcker fler fall. Alla de fall som upptäcks inom ramen för kontroller anmäls dock inte till utan ett urval av det missbruk som upptäcks rapporteras. Informationsflödet mellan exempelvis , och borde öka.81 har lämnat in en framställning om ändring i 110 kap. 14 § SFB till regeringen eftersom det kommit fram att enligt den bestämmelsen inte har rätt att fråga om andra personer än den försäkrade för att inhämta uppgifter som kan ha betydelse för den försäkrades rätt till ersättning eller utbetalning av en förmån. har tidigare ansett att det funnits rätt att fråga om exempelvis assistenter, vilket har varit ett sätt att utreda om assistans verkligen har utförts. Den ändrade tolkningen innebär begränsade utredningsmöjligheter i ärenden där 80Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). 81Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring man misstänker att assistans inte har utförts i den omfattning som framgår av tidsredovisningarna.82 Det finns en skyldighet för vissa myndigheter att lämna under- rättelse till andra myndigheter om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd har beslutats, betalats ut eller tillgodoräknats felaktigt eller med ett för högt belopp enligt lagen om underrättelseskyldighet. Ett förslag som diskuterats är att införa en liknande skyldighet beträffande tillstånd genom att an- tingen utvidga den aktuella bestämmelsen eller införa en ny bestäm- melse som omfattar även felaktiga tillstånd. fattar beslut om arbetstillstånd och om tillstånd att bedriva vissa verksamheter. Det finns säkert fler myndigheter som fattar beslut om tillstånd som skulle kunna vara intresserade av information vid misstanke om felaktigheter, t.ex. . 4.3.4Inspektionen för vård och omsorg ansvarar för bl.a. tillsynen över verksamheter enligt LSS och för tillståndsprövningen av sådan verksamhet som vill bedriva personlig assistans i privat regi. deltar i initiativet . är också nätverksmyndighet i samverkan mot den grova organiserade brotts- ligheten. Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för utför ägar- och ledningsprövningar både inom ramen för till- synsuppdraget och vid tillståndsprövningen. I båda dessa verksam- heter läggs stort fokus på just branschen personlig assistans. har myndigheten börjat samverka med i dessa ärenden. Samarbetet med har permanentats och de kan få beslut och uppgifter från bl.a. i de fall verket bedömt att det är fråga om en skenanställning eller en oseriös arbetsgivare. Ett vanligt upplägg är bl.a. att den personliga assistenten får betala för en fiktiv anställning. Bolaget betalar ut lön men pengarna överförs sedan tillbaka till anordnaren. De har sett flera fall där tredjelandsmedborgaren, som kommit för att arbeta som personlig assistent, utnyttjas för att utföra annat arbete. 82Försäkringskassans årsredovisning s. 149. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring kraftsinvandraren blir av med sitt tillstånd och utvisad om denne anmäler under vilka förhållanden denne arbetar. har ett etablerat samarbete med och kassans utredningar är till stor hjälp vid bedömningarna av om ersättning har gått till annat än till assistans. Generellt är betalningar och konto- flöden svåra att följa. Det händer relativt ofta också att myndigheten tar emot tips från andra, exempelvis assistenter som slutat arbeta för arbetsgivaren. Svårigheten är dock att få tillräcklig och användbar information. Arbetstagarna är rädda för repressalier och befinner sig i en beroendeställning till arbetsgivaren. De är ofta anonyma och har avslutat anställningen när de vågar säga något till . Det är väldigt svårt att få personer att vittna. IVO:s verksamhet baseras på ett brukarfokus. Om den enskilde får assistans av någon som inte kan språket eller har kunskap om den enskildes funktionshinder riskeras kvalitén på insatsen. Man borde därför se över yrket personlig assistent och ställa högre krav än de allmänna råd som finns. Det pågår en översyn av yrket men då är det nog mer utifrån assistentens arbetsförhållanden och arbets- givarens ansvar, inte utifrån ett brukarperspektiv. Ytterligare en fråga är hur assistansbolaget kan kontrollera att en tredjelandsmed- borgare inte är lagförd för brott om denne ska arbeta med barn. Det kan vara svårt att kontrollera och har sett i en del ärenden att kriminella assistenter förekommit. arbetar riskbaserat, dvs. en utredning startas om myndigheten får en indikation på att något inte står rätt till. En anmälningsskyldighet för till vid missförhållanden hade lett till att fler utredningar skulle kunna göras. har sällan anledning att sekretessmarkera sina beslut eller uppgifter som förekommer hos myndigheten. borde därför inte ha problem att få ut uppgifter från . Däremot får mycket lite information från . Om skulle omfattas av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen skulle detta troligtvis generera fler utredningar av assistansanordnare och skulle kunna ge mer information vidare.83 83Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring i fick 2009 ett nationellt samordningsupp- drag för att stärka det svenska arbetet mot prostitution och män- niskohandel. Inom ramen för det uppdraget startades det Nationella Metodstödsteamet (NMT) mot prostitution och människohandel. övertog det nationella samordningsansvaret från i , inklusive arbe- tet med NMT. De samverkande myndigheterna inom ramen för detta uppdrag är , , Polismyn- digheten, kommunernas socialtjänster och . I nätverket ingår även och . NMT arbetar mot prostitution och människohandel och fungerar som en strategisk och operativ resurs för att utveckla och effekti- samordningen mellan myndigheter och frivilligorganisationer. Målet är att förebygga prostitution och människohandel för alla ändamål i . har alltså mandat att arbeta mot samtliga former av människohandel, dvs. även mot tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nöd- läge för den utsatte. NMT arbetar med att förbättra skyddet för utsatta och öka lagföringen av förövare och det har skapats en sär- skild stödprocess som myndigheterna arbetar utifrån i dessa ären- den. Det finns en stödtelefon och ett återvändandeprogram (i sam- arbete med FN-organet ) samt så kallade regionskoordinatorer mot prostitution och män- niskohandel som arbetar med att stödja utsatta. NMT erbjuder också stöd och utbildning till kommuner, myndigheter och frivilligorga- nisationer i arbetet mot människohandel.84 deltar också i Östersjöstaternas råd ([]) tillsammans med tio andra länder85 och EU. Inom ramen för detta samarbete deltar NMT i Task Force against Trafficking in Human Beings (TF-THB), vars övergripande mål är att motarbeta människohandel i genom preventiva och skyddande aktiviteter. I kampen mot människohandel har TF- THB valt ut nio olika prioriteringsområden för kommande arbete som syftar till att fungera som ram och riktning för att utveckla en arbetsplan och specifika projekt. Två av dessa är att ta itu med män- 84Jämställdhetsmyndigheten, Prostitution och människohandel, 2019. 85Danmark, , , , , , , , och . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring niskohandel för exploatering av arbetskraft, särskilt exploatering i försörjningskedjor och fokus på offentlig upphandling för att för- hindra människohandel och tvångsarbete.86 Jämställdhetsmyndig- heten är också samverkande myndighet i metodutvecklingsuppdra- get som samordnar. Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för är en förhållandevis ny och liten myn- dighet. arbete för att motverka människohandel har främst varit fokuserat på arbete mot människohandel för sexuella ändamål. Det är först som arbetet mot människohandel för tvångsarbete eller människoexploatering uppmärksammats i bred skala. Samverkansprojekten är bra och ger myndigheterna bättre förutsättningar att arbeta mot människohandel. Myndigheten be- dömer att människohandel och människoexploatering för arbete är betydligt mer omfattande än handeln för sexuella ändamål.87 huvuduppdrag är att pröva ansökningar från personer som vill ha uppehållstillstånd i , exempelvis per- soner från tredje land som vill komma hit för att arbeta. I det arbetet kan upptäcka brottslighet eller försök till brotts- lighet. Det kan gälla företag som utnyttjar sökande på arbetsmark- naden eller personer som har för avsikt att exploatera den sökande i . har alltså en mycket viktig roll i arbetet mot missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring. För att upp- täcka och bekämpa brottslighet samverkar med en rad andra myndigheter och inom ramen för flera olika projekt. I samverkansuppdragen ingår bl.a. att förbättra arbetet för att upp- täcka felaktigheter, anmäla missförhållanden och dela information med andra myndigheter.88 86Council of the Baltic sea states (2020), New Task Force against Trafficking in Human Beings Terms of Reference and Strategic Plan 2021-2025. 87Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för den 88Migrationsverket (2021), Samverkan mot brottslighet Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring deltar i samverkansuppdraget mot grov organiserad brottslighet. har också deltagit i det metodutvecklingsuppdrag som har lett –2020 och som fått förnyat mandat att fortsätta . För att utveckla och effektivisera samverkan i arbetet mot prostitution och människohandel deltar också i samverkan mot prostitution och människohandel som leds av Jämställdhetsmyndig- heten, samt det tillhörande nationella metodstödsteamet (NMT). ingår också i det myndighetsgemensamma initia- tivet som leds av . Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för använder ett indikationsbaserat arbetssätt för att kunna upptäcka brott inom ramen för arbetstillståndsprocessen. De utgår främst från de uppgifter som lämnades i samband med initial- ansökan och undersöker därefter vad som skett i och om det finns indikationer på brott. har metodstöd och rutiner vad gäller arbetet mot män- niskohandel och människoexploatering. kommer myn- dighetens nätverk mot människohandel att arbeta särskilt med arbetstillståndsprocessen. Ett särskilt metodstöd med indikator- listor gällande den processen publicerades . Ett problem är att det saknas statistik som gör att analyser kan göras över strukturer och tillvägagångssätt. Det blir utan rätt sta- tistik svårt att analysera den egna verksamheten. Ett annat problem är kravet på snabb hantering. Detta gör att alla ärenden inte kan utredas på det sätt de borde. Likväl kontrolleras arbetsgivarens historik i alla ärenden, dvs. hur arbetsgivaren har agerat i tidigare ärenden med anställning av arbetskraftsinvandrare. kon- trolleras arbetsgivarens ekonomi i vissa branscher, främst för att upptäcka skenanställningar. Skulle arbetsgivaren sakna historik är det väldigt svårt att få fram information. använder öppna källor vid kontroller och har också ett sam- arbete med där viss information kan efterfrågas. De olika samverkansuppdragen har varit positiva för möjligheterna att upptäcka fusk och missbruk. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring användes intervjuer i stor utsträckning vid samtliga ansökningar om arbetstillstånd. Det finns dock inte resurser till eller tid för det . Ambassaderna har redan långa väntetider för att göra intervjuer i anknytningsärenden. Det kan också vara lång resväg för vissa att ta sig till en ambassad. Om man hade gjort intervjuer i fler ärenden så hade säkerligen fler fall av missbruk upptäckts men det måste ställas mot effektiviteten och kostnaderna. Det finns ett pilotprojekt med intervjuer via Skype men detta aktualiserar också olika säkerhetsfrågor. Det är tveksamt om intervjuer i arbetstill- ståndsärenden skulle kunna ske i regi, bl.a. saknar verket relevanta språkkunskaper och kanske även de tekniska förut- sättningarna. görs ambassadutredningar alltid vid misstanke om människohandel men det är bara ett fåtal ärenden . Handläggningen av arbetstillståndsärendena skulle behöva sam- ordnas mer. kontrolleras samma arbetsgivare inför varje ansö- kan och ofta kan det göras av olika handläggare, vilket blir in- effektivt. Det hade underlättat med ett system där man har mer riktade kontroller av vissa arbetsgivare och i de fallen kan göra mer omfattande kontroller. Resurserna borde på något sätt rikta in sig på de som kan misstänkas vara oseriösa. Handläggarna är alltid begrän- sade av de tidskrav som finns för varje ärende. Det upplevs som riskfritt att ta hit en arbetskraftsinvandrare för att utnyttja denna eftersom missbruk så sällan upptäcks. Vinsterna överväger riskerna som arbetstagaren är väldigt utsatt. Den enda sanktionen är att arbetstagaren utvisas. Det är inte en bra lösning att låta en utlänning få behålla sitt uppehållstillstånd vid missförhållanden. Detta för att många troligen skulle vara beredda att riskera att komma hit och stå ut med undermåliga villkor och bli exploaterade med vetskap om att de får stanna när det uppdagas. Det är en väldigt svår balansgång mellan vilka åtgärder som kan fungera och vilka som får felaktig effekt.89 Det kan ibland vara osäkert om arbetskraftsinvandraren har fått information om vad ett beviljat tillstånd innebär och vilka rättigheter och skyldigheter man har. Besluten skickas inte med vanlig post eller via e-post i sin helhet, eftersom skälen omfattas av sekretess. Den sökande får i stället ett e-postmeddelande om att denne har fått ett 89Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring positivt eller negativt beslut.90 Ofta har dock personen ett ombud i och då skickas beslutet i sin helhet till denne. Den som beviljats ett arbets- och uppehållstillstånd måste besöka en ambassad eller ett konsulat för att få ett uppehållstillståndskort eller ett visum. På ambassaden kan de också få del av sitt beslut och information om beslutet. På i det så kallade projektet ”Flytta”91 finns också möjlighet att se beslutet i sin helhet.92 pågår ett samverkansuppdrag mot den grova organiserade brottsligheten93 som leds av . I detta ingår förutom : Arbetsförmedlingen, EBM, , , , , Skatte- verket, Säkerhetspolisen, och . Ytter- ligare nio myndigheter ingår som nätverksmyndigheter: Arbetsmil- jöverket, , , Finansinspek- tionen, , , , Transportstyrelsen samt i som sam- ordnar övriga länsstyrelser i satsningen. Satsningen leds av Samver- kansrådet och verkar genom Operativa rådet inom Nuc samt dess styrgrupp, sju regionala samverkansråd och åtta regionala under- rättelsecentrum (Ruc). Målet för samverkan är att myndigheterna gemensamt ska be- kämpa den organiserade brottsligheten genom brottsförebyggande åtgärder, administrativa åtgärder, exekutiva åtgärder, lagföring och återtagande av brottsvinster. Fokus ska ligga på bekämpning av all- varlig och samhällshotande organiserad brottslighet och mot orga- niserad brottslighet i lokalsamhället med särskilt fokus på utsatta områden. I uppdraget att säkerställa en effektiv och uthållig verk- samhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten ingår att inrätta särskilda aktionsgrupper vid åtta polismyndigheter och samt att etablera permanenta regionala underrättelsecenter på åtta platser i landet. Vidare ingår att säker- ställa dels en bred myndighetsrepresentation i Operativa rådet, dels 90Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . 91Se mer om detta projekt i avsnitt 7.3. 92Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . 93Regeringsbeslut I:7, dnr Ju2008/5776/PO. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring att rådets representanter har tillräckliga befogenheter att inom rådets verksamhet fatta bindande beslut för den myndighet som de företräder. Resultaten av den särskilda satsningen för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten ska redovisas årligen.94 fick i uppdrag att tillsammans med de övriga elva myndigheterna i samverkan kring den grova organi- serade brottsligheten inrätta och leda ett pilotprojekt som riktar sig mot näringsverksamhet med koppling till organiserad brottslighet. I uppdraget ingår att kartlägga personer inom organiserad brotts- lighet med koppling till näringsverksamhet, kartlägga påtryckningar, trakasserier eller brott mot näringsidkare som ett led i organiserad brottslighet och att genomföra systematiska kontroller avseende efterlevnaden av regler och lagar som berör den som bedriver eller kan antas bedriva näringsverksamhet eller ekonomisk verksamhet. Projektet ska koncentrera sig till något eller några av de av Polis- myndigheten utpekade utsatta områdena. Myndigheterna ska i så stor utsträckning som möjligt använda sig av de erfarenheter som har inhämtats inom ramen för metodutvecklingsuppdraget. Samver- kan ska ske med andra myndigheter, främst de nätverksmyndigheter som är kopplade till samverkan kring den grova organiserade brotts- ligheten. Uppdraget har tillsatts för att göra det svårare för krimi- nella personer att infiltrera företag eller driva företag i brottslig verksamhet, eftersom detta begränsar möjligheterna för den orga- niserade brottsligheten att verka i legala sammanhang. När den orga- niserade brottsligheten använder sig av näringsverksamhet och åsido- sätter lagar och regler missbrukas de skattefinansierade välfärds- systemen och konkurrensen snedvrids. Det handlar ofta om arbets- kraftsexploatering där arbetstagare arbetar under osäkra förhållanden och för låga löner och där de riskerar att få sina identiteter utnyttjade i brottsupplägg eller där andra allvarliga kränkningar sker av arbets- tagarnas rättigheter. I utsatta områden finns sociala riskfaktorer som gör både näringsidkare och boende i dessa områden mer sårbara för exempelvis arbetskraftsexploatering och som kan utnyttjas av organi- serad brottslighet.95 är också nationell rapportör avseende männi- skohandel och ska genom detta uppdrag i en skrivelse till 94Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten (2019) Bilaga 2. 95Regeringsbeslut, Uppdrag att inrätta pilotprojekt som riktar sig mot näringsverksamhet kopplad till organiserad brottslighet, med dnr Ju2020/02483/PO . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring regeringen redogöra för omfattningen av människohandel till, i och genom samt lämna förslag på hur människohandeln kan förebyggas och bekämpas.96 deltar även i metod- utvecklingsuppdraget och i det myndighetsgemensamma initiativet som leds av . Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för upplever att missbruksformerna på arbetsmark- naden har förändrats. sker brotten inom reglerna för arbets- tillstånd och med äkta handlingar. Även om uppgifterna till grund för tillstånden kan vara falska eller om personer vilseletts vid utfär- dandet av tillstånden är det ändå ett giltigt tillstånd man ser när man gör inspektioner eller slår i databaser. Personer betalar allt från och uppåt till en arbetsgivare eller en tredje part för att kunna få ett arbetstillstånd i . Det är inte ovanligt att det arbete de blivit utlovade inte finns när de väl kommer hit, vilket gör att de hamnar i en väldigt utsatt situation. När de väl är här hamnar de dessutom ofta i en skuldsituation som avser betalning för till- ståndet. Ofta får personerna på papperet ut den lönen de ska men sedan får de på något sätt återbetala delar av lönen till arbetsgivaren. Det är flest fall i bygg- och skönhetsbranschen. Det är problematiskt att människor känner att de kan stå ut med riktigt dåliga förhål- landen för att sedan få ett permanent uppehållstillstånd. Utredningsläget är väldigt svårt då man ofta behöver få utsatta arbetskraftsinvandrare att medverka i utredningen för att kunna bevisa vad som har hänt. Allt tyder på att förfarandena är väl orga- niserade och systematiska. När tittat närmre på vissa näringsverksam- heter inom vilka det arbetar arbetstagare med arbetstillstånd kunde flera brister identifieras. Av de utvalda företagen uppvisade fler än hälften brister. Vid närmare studie av företrädarna för företagen visade det sig att flera företrädare förekom i såväl brotts- som miss- tankeregistret. Många företrädare hade också anställt tredjelands- medborgare trots att de själva inte deklarerade någon egen inkomst. Det var också förvånansvärt många företrädare som hade anmält sina