sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Andra exempel på sådana skyltar är namn på fastighetsägare eller larmbolag, gatunamn och gatunummer. Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.4.3, 7.7.7 och 7.10. Av 6 kap. 3 a § PBF framgår att det i områden som omfattas av detaljplan krävs bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra en ljusanordning om antingen den avsedda användningen av anord- ningen kan ha betydande inverkan på omgivningen, eller anordningen placeras på eller i anslutning till en sådan byggnad eller inom ett sådant bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL. Termen ljusanordning är inte definierad i PBL eller PBF. Kommunen kan i en detaljplan besluta om utökad lovplikt och om undantag från krav på bygglov även för ljusanordningar (6 kap. 4–4 a §§ PBF). Ljusanordningar kan också omfattas av regleringen i bl.a. lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning, miljö- balken, ordningslagen och väglagen. Viss praxis vad gäller ljusanordning finns, dock från tiden före då lovplikten kopplades till anordningens betydande inverkan på omgivningen. Belysning vid motionsspår205 i omfattning motsvarande gatubelysning har inte betraktats som lovpliktig ljus- anordning, men belysningsmaster vid fotbollsplan har ansetts om- fattas av krav på lov206. Blinkande lampor på vindkraftverk (för flyg- säkerhet) har ansetts vara strålkastare som omfattas av krav på lov, men ansetts ingå i meddelat lov för vindkraftverken oavsett om de uttryckligen angetts i lovet eller inte.207 Även ljusanordningar som inte omfattas av krav på lov ska följa den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området (10 kap. 2 § PBL). Något om olika typer av ljusanordningar har beskrivit vad som ska förstås med ljusanordningar.208 I dagligt tal är en ljusanordning en anordning som sprider ljus, vilket kan innefatta många olika sorters anordningar. Syftet med en ljus- anordning är att lysa upp någonting, antingen en plats, ett objekt eller en byggnad. Det finns olika typer av ljusanordningar och de vanligaste är förmodligen gatubelysning och strålkastare på exem- pelvis parkeringsplatser, industriområden och liknande platser. Även belysning på fasader eller skyltar borde vara att betrakta som ljus- anordningar. Även dekorationsbelysning på konstverk eller på träd i en park är en form av ljusanordning. kan det vara svårt att bedöma vad som är en ljusanordning och vad som är en skylt, eftersom skyltar kan vara lysande eller be- lysta. För att avgöra om det är en ljusanordning eller en skylt behöver en bedömning av syftet göras. En ljusanordnings syfte är att belysa något och en skylts syfte är att framföra ett budskap. Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.4.3, 7.7.7, 7.9.3 och 7.10. 205Se RÅ 1993 ref. 81. 206Se MÖD:s dom i mål nr P 9528-15. 207Se Kammarrätten i dom i mål nr 19-10. 208www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- ljusanordningar/, hämtad . Av 9 kap. 10 § PBL framgår att det krävs rivningslov för att riva en byggnad eller en del av en byggnad inom ett område med detaljplan, om kommunen inte har bestämt något annat i planen (1), och utan- för ett område med detaljplan, om kommunen i områdesbestämmel- ser har bestämt att ett rivningslov krävs (2). Det krävs dock inte rivningslov, om byggnaden eller byggnadsdelen får uppföras utan bygglov och kommunen i detaljplanen eller områdesbestämmelserna inte har bestämt att det krävs rivningslov (andra stycket). Regleringen innebär alltså en generell rivningslovsplikt beträffande byggnader och byggnadsdelar i ett detaljplanelagt område. Lovplikten gäller dock inte åtgärder som inte omfattas av krav på lov, om inte kommunen med stöd av 4 kap. 15 PBL i detaljplan bestämt annat. Utanför detaljplanelagt område gäller i princip det omvända, inne- bärande att rivningslovsplikt för byggnad eller del därav endast gäller om kommunen bestämt så i områdesbestämmelser (4 kap. 42 § första stycket 4 PBL). Rivningslovsplikten såväl inom som utanför område med detalj- plan är inte begränsad t.ex. till byggnader eller bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL. Möjligheten att införa rivningslovsplikt i områdesbestämmelser är således främst – liksom den generella lov- plikten i ett område som inte är detaljplanelagt – tänkt för att säker- ställa bevarandet av kulturhistoriskt eller miljömässigt värdefull be- byggelse (jfr även 9 kap. 34 § PBL). Rivningslovsplikten motiveras även av miljö- och säkerhetsskäl. En rivning kan t.ex. medföra att farligt avfall måste omhändertas (jfr 15 kap. ) men också att särskilda skyddsåtgärder måste vidtas vid rivning i tätort. Lovplikten innebär här att bestämmelserna i 10 kap. PBL om genomförandet av rivningsåtgärder blir tillämpliga, innebärande krav på bl.a. kontrollplan och tekniskt samråd. Det som i praxis vållar en del svårigheter, är att avgöra vilka åt- gärder som verkligen utgör rivning i lagens mening och som således utlöser rivningslovsplikten. För att det ska bli tal om rivning fordras i princip ett totalt borttagande av en byggnadskropp, dvs. även av stommen. En byggnad kan således ”avskalas” såväl invändigt som ut- vändigt, utan att rivningslov krävs. Om bara grunden avses finnas kvar och utnyttjas till en ny byggnad, är raserandet i övrigt att be- trakta som rivning. Till rivning hänförs också att man fullständigt tar bort en del av ett hus, t.ex. en veranda eller en gårdsflygel.209 Det finns också praxis vad gäller gränsdragningen mellan rivning och ny- byggnad i övrigt.210 I sammanhanget bör det nämnas att enligt 9 kap. 15 § PBL gäller inte bestämmelser om bl.a. rivningslovsåtgärder med byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Sådana åtgärder ska dock föregås av samråd med läns- styrelsen som på lämpligt sätt ska underrätta kommunen om åtgär- derna och var de ska utföras. Det kan också nämnas att rivningsåtgärder under vissa förutsät- tningar i stället är anmälningspliktiga (se avsnitt 4.9). Rivningsåtgärder innebär ofta också att bestämmelser kan bli tillämpliga, t.ex. de i 8 kap. om skydd för biologisk mångfald (jfr även artskydds- förordningen) och de i 15 kap. om avfall. Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.12. Av 9 kap. 11 § PBL framgår att det krävs marklov för schaktning eller fyllning som inom ett område med detaljplan avsevärt ändrar höjdläget inom en tomt eller för mark inom en allmän plats, om inte kommunen har bestämt annat i detaljplanen. Om ett visst höjdläge för markytan är bestämt i detaljplanen, krävs det dock inte marklov för att höja eller sänka markytan till den nivån. Vidare anges i 12 § samma kapitel att det krävs marklov, om kom- munen har bestämt det i detaljplanen, för trädfällning, skogsplanter- ing, och markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet. Även om kommunen i detaljplan bestämt lovplikt för markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet, krävs ändå inte mark- lov för åtgärder för att anlägga gata, väg eller järnväg på mark som enligt detaljplan får användas för det ändamålet. Av 9 kap. 13 § PBL framgår vidare att det krävs marklov även för schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering i ett område som inte omfattas av en detaljplan, om åtgärden ska genomföras i ett område som är avsett för bebyggelse eller i närheten av en befintlig eller planerad anläggning för totalförsvaret, statlig flygplats, annan 1985/86:1 s. 705 f. 210Se t.ex. MÖD 2015:34 och MÖD:s dom i mål nr P 8016-16. flygplats för allmänt bruk, kärnreaktor, annan kärnenergianläggning eller annan anläggning som kräver ett skydds- eller säkerhetsområde, och kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att det krävs så- dant marklov i området (jfr 4 kap. 42 § första stycket 4 PBL).211 Inledningsvis kan nämnas att om planerade markförändringar re- dan har prövats i bygglov, krävs normalt sett enligt praxis inte också särskilt marklov.212 Definition av allmän plats respektive tomt framgår av 1 kap. 4 § PBL.213 Frågan om vad som ska utgöra en avsevärd ändring av höjdläget framgår av förarbetena till ÄPBL.214 Mark- och har uttalat att förarbetena ger uttryck för ett differentierat synsätt avseende vilka ändringar av marknivån som bör föranleda krav på marklov. De faktorer som anges ha betydelse är bl.a. karaktären av omgivande mark, t.ex. om marknivåändringen sker intill gatumark eller övrig kvartersmark, och hur ändringen påverkar områdets karak- tär i stort och grannars intressen. Det bör särskilt beaktas om ett område har känsliga grundförhållanden som ger risk för sättnings- skador. marknivåändringar kan också få betydelse.215 Enligt Mark- och kan en nivåförändring om 50 centi- meter vara en utgångspunkt för bedömningen; dock måste förhållan- dena på platsen och grannarnas intressen beaktas i varje enskilt fall.216 Marklovsplikt för trädfällning motiveras med hänsyn till skydd av enstaka träd, framför allt sådana som utgör värdefulla inslag i den byggda miljön. Observera att trädfällning även kan omfattas av be- stämmelser i ; i 7 kap. 11 § med tillhörande förordning (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. finns t.ex. bestämmelser om alléer. Fällning av enstaka träd kan vidare kräva samråd enligt 12 kap. 6 § miljöbalken.217 Vad gäller tredje punkten, finns det en möjlighet att i en detalj- plan (jfr 4 kap. 15 § 3 PBL) bestämma att det krävs marklov för mark- åtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet, dvs. sådana åtgärder som kan försvåra för vatten att tränga in i marken. Exempel på sådana markåtgärder är att hårdgöra ytor, t.ex. att asfaltera tomt- 211Jfr även övergångsbestämmelserna till PBL p. 212Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 8276-11, och i mål nr P 8153-15. 213Se vidare prop. 2009/10:170 Del 1 s. 152 f.; jfr även MÖD:s dom , P 7957-17. 1985/86:1 s. 298 ff. 215Se MÖD:s dom i mål nr P 2678-15. 216Se MÖD:s dom i mål nr P 6518-15, och i mål nr P 7602-17. 217Se MÖD:s dom i mål nr M 6909-18. mark som inte har varit asfalterad eller att ersätta naturgräs med konstgräs. Enligt 9 kap. 15 § PBL gäller inte bestämmelser om bl.a. marklov åtgärder med byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Sådana åtgärder ska dock föregås av samråd med som på lämpligt sätt ska under- rätta kommunen om åtgärderna och var de ska utföras. Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.13. Liksom vad gäller tillståndsplikt, finns inga hinder för att reglera en anmälningsplikt civilrättsligt. Inom den offentliga rätten avses dock sådan anmälningsplikt som framgår av författning. Anmälningsplikten innebär att den som avser att vidta en åtgärd i förväg ska anmäla sin avsikt till det allmänna, normalt sett till en statlig eller förvaltningsmyndighet. Genom att myndigheten uppmärksammas på åtgärden, kan – och ska – den inom ramen för sin tillsynsverksam- het pröva åtgärden och också i förekommande fall ingripa mot den, t.ex. genom att utfärda ett förbud eller ett föreläggande. Saknas skäl att ingripa mot åtgärden, fattar myndigheten normalt ett beslut om att inte vidta några ytterligare åtgärder och att skriva av ärendet från vidare handläggning. Myndigheten kan förstås också komma till slut- satsen att den anmälda åtgärden i stället är tillståndspliktig och ska anmälan avvisas. Enligt vissa författningar har myndigheten också en uttrycklig möjlighet att förelägga anmälaren att i stället ansöka om tillstånd (se t.ex. 9 kap. 6 a § MB). Vid handläggning av en anmälan råder andra förutsättningar än dem vid handläggning av en tillståndsansökan, främst på grund av att anmälan som ovan har nämnts handläggs inom ramen för myndig- hetens tillsynsverksamhet och således i ett tillsynsärende. Exempel- vis finns det normalt inte andra parter i ärendet än adressaten för eventuella tillsynsåtgärder (ibland kallad den förklarande). Ett till- synsbeslut till följd av en anmälan – oavsett om det handlar om en avskrivning av ärendet eller ett ingripande, t.ex. i form av ett föreläg- gande om att vidta vissa skyddsåtgärder – får i princip inte heller någon negativ rättskraft. rad att fatta ett nytt beslut eller att ändra sitt tidigare beslut, även i betungande riktning för den enskilde, t.ex. genom att förena ett tidigare föreläggande med vite eller att låta ett tidigare föreläggande omfatta fler skyddsåtgärder. En anmälan ger således inte alls samma verkningar i rättskraftshänseende som ett beviljat tillstånd ger. Vad som nämnts kan lite förenklat sägas innebära att anmäl- ningsinstitutet normalt är mest ändamålsenligt när fråga är om att ta ställning till om en viss – ofta mer begränsad – åtgärd kan komma i konflikt med sådana allmänna intressen som ska tillvaratas enligt den aktuella författningen. Däremot är institutet oftast inte ändamåls- enligt om prövningen även ska omfatta enskilda motstående intressen. 4.9.2Allmänt om den plan- och byggrättsliga anmälningsplikten Vissa åtgärder som inte är lovpliktiga omfattas i stället av ett krav på att en anmälan görs till . Med anmälan avses här inte att t.ex. en granne anmäler en viss åtgärd – t.ex. att en byggnad uppförts utan bygglov eller i strid med ett beviljat lov – till byggnads- nämnden i egenskap av tillsynsmyndighet ska pröva om det finns skäl att med stöd av 11 kap. PBL ingripa mot åtgärden i fråga (jfr tillsynsanmälan). I stället handlar det om en författnings- reglerad anmälningsplikt för byggherren. görs härigenom uppmärksam på den åtgärd som avses vidtas och kan pröva åtgärden i första hand enligt bestämmelserna i 10 kap. PBL, vilket reglerar genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Det anmälningsinstitut som fanns före PBL:s ikraftträdande mot- svarade det som finns på närliggande rättsområden som t.ex. miljö- balken och innebar i huvudsak att byggherren minst vissa arbeten påbörjades, skulle göra en s.k. bygganmälan till bygg- nadsnämnden (9 kap. 2 § ÄPBL). Bygganmälan var ett från lovplikten fristående tillsyns- och kontrollsystem för de tekniska egenskaps- kraven på byggnader och anläggningar och ansågs nödvändigt när bygglov inte krävdes för byggnader och andra anläggningar där det normalt var angeläget med en något skärpt kontroll av de tekniska egenskaperna.218 1993/94:178 s. 1 och 64. Bakgrunden till den nuvarande anmälningspliktsregleringen är att regeringen inför ikraftträdandet av PBL hade föreslagit att en sär- skild anmälningsplikt skulle införas för de åtgärder som enligt ÄPBL endast omfattas av krav på bygganmälan. Regeringen förde följande resonemang.219 Regeringen delar slutsats att byggherren, för bygglovspliktiga åtgärder, endast ska behöva lämna in en ansökan om bygglov till kommunen och att det därefter är som får besluta om bygglov och i samband med detta får tydliggöra för bygg- dels vilka ytterligare uppgifter som behövs inför det tekniska samrådet, dels vilka ytterligare uppgifter som behövs för att byggherren ska kunna få ett startbesked. Processen från ansökan om bygglov fram till startbesked bör hänga ihop och vara tydlig för byggherren. Nuva- rande krav på att byggherren ska lämna in en bygganmälan till kom- munen senast före byggstart bör därför tas bort. För sådana åtgärder som endast kräver bygganmälan enligt nuvarande bestämmelser är det enligt regeringens bedömning lämpligt att även fortsatt kräva en anmälan. Detta innebär att bygg-, rivnings- och mark- åtgärder delas in i tre kategorier – åtgärder som är lovpliktiga, anmäl- ningspliktiga eller helt befriade från lov- eller anmälningsplikt. Ett sär- skilt förfarande bör gälla för anmälningspliktiga åtgärder vid sidan om de lovpliktiga. Även om de anmälningspliktiga åtgärderna inte kräver lov bör när en anmälan kommer in ta ställning till behovet av ett tekniskt samråd innan startbesked kan lämnas. Ett tydligt exempel på när ett tekniskt samråd kan behövas, trots att fråga endast är om en anmälningspliktig åtgärd, är vid anmälan om uppförande av sådant vindkraftverk som inte ska bygglovsprövas. För att inte i onödan tynga den nya lagen bör regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som ska vara anmälnings- pliktiga. Vid bedömningen av vilka åtgärder som bör vara anmälnings- pliktiga bör en begränsning göras till sådana där det verkligen finns ett allmänintresse av att åtgärderna anmäls. Den plan- och byggrättsliga anmälningsplikten avsågs således ur- sprungligen omfatta åtgärder som i huvudsak avser inre ändringar i byggnadsverk och där det finns ett allmänintresse (i byggtekniskt per- spektiv) av att åtgärderna anmäls.220 i den nu- varande regleringen har dock kommit att bli väsensskilt både från det som gällde enligt ÄPBL och det enligt annan offentligrättslig reglering. För det första hanterar inte en anmälnings- pliktig åtgärd inom ramen för sin tillsynsverksamhet. I stället följer av den nu gällande regleringen att nämnden efter en anmälan ska 2009/10:170 Del 1 s. 275 f. 2009/10:170 Del 1 s. 376 och 513. fatta beslut om startbesked, varvid prövas bl.a. om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt PBL och PBF (10 kap. 3 och 23 §§ PBL). ska vidare med ett slutbesked godkänna att en åtgärd som beviljats startbesked ska an- ses slutförd och, i fråga om byggåtgärder, att byggnadsverket får tas i bruk, bl.a. efter att nämnden inte har funnit skäl att ingripa enligt 11 kap. (10 kap. 34 § PBL). Även om det inte blir fråga om en fullständig förhandsprövning i enlighet med den som sker efter en ansökan om lov, kan det alltså bli en förhållandevis omfattande sakprövning efter en anmälan och inför beslutet om startbesked. Även om ett startbesked eller slut- besked inte utgör något tillstånd i egentlig mening, har de vidare an- setts som sådana gynnande förvaltningsbeslut som får negativ rätts- kraft (jfr 37 § FL), låt vara att det kan diskuteras hur långt rättskraften egentligen sträcker sig. De blir därmed orubbliga i den meningen att de kan förhindra t.ex. att ingripa med tillsyns- åtgärder i efterhand (jfr 11 kap. PBL). 4.9.3Närmare om den plan- och byggrättsliga anmälningsplikten Av 9 kap. 16 § PBL framgår att även om en åtgärd inte omfattas av krav på bygglov, rivningslov eller marklov, får åtgärden inte påbörjas i strid med föreskrifter om skyldighet att anmäla åtgärden som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §. I 16 kap. 8 § PBL anges att regeringen får meddela föreskrifter om att anmälan krävs för vissa åtgärder enligt 9 kap. 16 § PBL. Så- dana föreskrifter har meddelats i 6 kap. PBF. De anmälningspliktiga åtgärderna framgår av 14 punkter i 5 § första stycket. Punkten 1 avser rivning av en byggnad eller en del av en byggnad som inte omfattas av krav på rivningslov, Punkten 2 reglerar anmälningsplikten för nybyggnad eller till- byggnad som enligt 9 kap. 7 § PBL har undantagits från krav på bygg- lov och avser således sådana åtgärder som kommunen med stöd av 4 kap. 15 eller 42 § första stycket 4 i en detaljplan eller i områdes- bestämmelser har undantagit från lovplikt, t.ex. komplementbygg- nader och mindre tillbyggnader. Enligt punkten 3 krävs det en anmälan vid ändring av en byggnad, om ändringen innebär att konstruktionen av byggnadens bärande delar berörs eller byggnadens planlösning påverkas avsevärt. Mot- svarande krav fanns tidigare i 9 kap. 2 § första stycket 3 ÄPBL. Det kan t.ex. handla om att ersätta brunna takstolar, att man slår samman två bostadslägenheter till en (jfr dock 9 kap. 2 § första stycket 3 b PBL), att man delar en bostadslägenhet i flera eller att man överför utrymme från en lägenhet till en annan, men normalt sett inte om man bara tar upp eller sluter till någon enstaka dörröppning inom en och samma bostadslägenhet.221 Punkten 4 reglerar anmälningsplikt för installation eller väsentlig ändring av en hiss, eldstad, rökkanal eller anordning för ventilation i byggnader. har i allmänna råd (BFS 2012:12) om anmälan för åtgärder som inte är bygglovspliktiga uttalat att med väsentlig ändring av eldstad och rökkanal avses sådana åtgärder som kan leda till en ökad brandrisk eller förändrade utsläpp till omgivningen genom ändrade eldningsförhållanden och rökgastemperaturer eller annan förändring av eldstadens funktion och användningssätt. Hän- syn bör tas till om en felaktig installation kan leda till allvarliga kon- sekvenser i form av ökad risk för brand eller förgiftning. Punkten 5 reglerar anmälningsplikt för en installation eller väsent- lig ändring av en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp i en byggnad eller inom en tomt.222 Punkten 6 reglerar anmälningsplikt för en sådan ändring av en byggnad som väsentligt påverkar brandskyddet i byggnaden. har i ovan nämnda allmänna råd uttalat att fråga är om dels åtgärder som, om de installeras felaktigt, kan få stora konsekvenser för bygg- nadens brandskydd, dels åtgärder som förändrar eller avskaffar delar av befintligt brandskydd. Som exempel på åtgärder, utöver nyinstal- lation av eldstad, skorsten eller rökkanal, som normalt är anmälnings- pliktiga anges insättning av kassett eller motsvarande i tidigare öppen eldstad och installation av brännare eller anordning för bränsle- tillförsel till följd av bränslebyte, t.ex. från olja till pellets. Exempel på åtgärder som normalt inte är anmälningspliktiga anges vara glid- gjutning av skorsten, insättning av insatsrör i befintlig skorsten eller liknande underhållsåtgärd, byte av eldstad till likvärdig med avseende på typ av eldstad, storlek och effekt, samt anslutning till rökkanal. 221Se Didón m.fl., (, ), kommentaren till 9 kap. 16 §, samt RÅ 1984 2:102 och MÖD 2018:8. 222Se även MÖD:s dom i mål nr P 12264-18. Punkten 7 reglerar anmälningsplikt för underhåll av ett sådant byggnadsverk med särskilt bevarandevärde som omfattas av skydds- bestämmelser som har beslutats med stöd av 4 kap. 16 § eller 42 § andra stycket PBL eller motsvarande äldre föreskrifter, dvs. under- hållsåtgärder på sådana särskilt värdefulla byggnadsverk som omfat- tas av skyddsbestämmelser. Punkten 8 gäller anmälningsplikt för nybyggnad eller väsentlig änd- ring av ett vindkraftverk. Anmälningsplikten gäller inte bara mindre an- läggningar utan också alla anläggningar som omfattas av tillstånd en- ligt 9 eller 11 kap. (jfr 6 kap. 1 § 6 och 2 § första stycket 2 PBF). Syftet med anmälningsplikten är i huvudsak att tillgodose de intressen som inte tillgodoses vid prövningen enligt miljöbalken.223 Punkterna 9–14 reglerar anmälningsplikten för de s.k. attefalls- åtgärderna, dvs. uppförande eller tillbyggnad av komplementbostads- hus eller komplementbyggnad (9 och 10), ändring av komplement- byggnad som innebär att den blir ett komplementbostadshus (11), tillbyggnad (12), byggande av takkupor (13) samt inredning av ytter- ligare en bostad i ett enbostadshus (14). Av 6 kap. 5 § andra stycket PBF framgår att om det vid åtgärderna kan antas uppkomma farligt avfall ska detta framgå av anmälan. Undantagen från anmälningsplikten regleras i 6 § och omfattar bl.a. rivning av vissa byggnader eller byggnadsdelar (1), vissa åtgär- der rörande ekonomibyggnader (2), åtgärd som rör en sådan bygg- nad eller annan anläggning som är avsedd för totalförsvaret och som är av hemlig natur (4) och vissa åtgärder rörande altaner (7 och 8). Våra överväganden och förslag avseende anmälningsplikt finns i avsnitt 7.16. 2008/09:146 s. 37 f. 5 Förutsättningar för lov I detta kapitel redogör vi översiktligt för de förutsättningar som ska vara uppfyllda för att bygglov, rivningslov respektive marklov ska kunna ges. I kapitlet beskriver vi även förutsättningarna för att för- handsbesked, tidsbegränsade lov, villkor i lov och villkorsbesked ska ges. Vi redogör vidare för förutsättningarna för genomförandet av sådana åtgärder på byggnadsverk, tomter eller allmänna platser som inte omfattas av krav på lov. Det ligger inte i våra direktiv att se över de hänsyn som ska tas till allmänna och enskilda intressen respektive de krav som ska ställas på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser, utan bara om, när och hur hänsynen och kraven formellt ska hanteras genom lovgivning m.m.