sou · H9B3103 · 2022-01-01 00:00:00 — Eftersom totalförsvaret utgörs av alla sektorer i samhället finns det myndigheter (i synnerhet de bevakningsansvariga) vars verksamhet kommer att bli utvärderad både av Totalförsvarsanalys och någon annan sektorsanknuten analys- och utvärderingsmyndighet. Detta kan ställa nya krav på de sektorsanknutna myndigheterna att samverka med Totalförsvarsanalys, på ett sätt som inte krävts mellan de sektorsanknutna analys- och utvärderingsmyndigheterna. Utredningen bedömer att detta endast kommer att innebära försumbara merkostnader som ryms inom respektive analys- och utvärderingsmyndighets anslagsramar. 15.3Förslaget om ledningsform och övriga organisatoriska frågor Förslagen i avsnitt 10.3 beträffande att det vid Totalförsvarsanalys ska finnas en personalansvarsnämnd, att myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101) och att 6 § anställningsförordningen (1994:373) inte ska tillämpas i fråga om anställning vid Totalförsvarsanalys av den som är officer i Försvarsmakten, bedöms inte medföra några konsekvenser enligt förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning eller kommittéförordningen. Detsamma gäller förslaget i avsnitt 10.1 att Totalförsvarsanalys ska vara en enrådighetsmyndighet som leds av en generaldirektör och att inget insynsråd ska knytas till myndigheten. Bedömningen i avsnitt 10.4.1 att säkerhetsskyddslagen kommer att gälla Totalförsvarsanalys verksamhet och förslaget i avsnitt 10.4.2 att Försvarsmakten ska utöva tillsyn över Totalförsvarsanalys kommer att medföra vissa ökade kostnader för Försvarsmakten för tillsynsuppgiften. Även förslaget i avsnitt 10.4.3 att Försvarsmakten ska få meddela Totalförsvarsanalys föreskrifter i frågor om säkra kryptografiska funktioner och förslaget om att ska svara för att Totalförsvarsanalys tilldelas säkra kryptografiska funktioner kan komma att medföra vissa ökade kostnader för Försvarsmakten respektive . Kostnaderna för detta bedöms täckas inom befintliga anslagsramar. Utredningens förslag om kompetenssammansättning för Totalförsvarsanalys har balanserat aspekter som oberoende, kompetens om sakområdet, resurseffektiv och flexibel kompetensförsörjning samt säkerhetsfrågor. Utredningens bedömning är att den föreslagna kompetenssammansättningen ger rimliga förutsättningar för en myndighet av begränsad storlek att hantera ett så omfattande verksamhetsområde som totalförsvaret. Utredningen noterar att satsningarna och ambitionshöjningarna inom totalförsvaret medför en ökad konkurrens om personer med erfarenheter och kunskaper om totalförsvaret. Inrättandet av Totalförsvarsanalys kommer innebära att efterfrågan på sådan kompetens ökar ytterligare, inte minst vad gäller erfarna medarbetare med bred kompetens inom totalförsvarsfrågor. Detta kan alltså påverka tillgången på senior kompetens bland offentliga, men även privata, aktörer inom totalförsvaret. Den föreslagna myndigheten omfattar sam- tidigt endast ett mindre antal årsarbetskrafter (24 årsarbetskrafter i kärnverksamheten) och effekterna för kompetensförsörjningen inom totalförsvaret generellt kan således anses bli begränsade. Beroende på var i landet myndigheten placeras kan givetvis myndigheten få olika inverkan på den lokala kompetensförsörjningen, beroende på förutsättningarna på den valda orten. 15.6Ekonomiska konsekvenser av förslagen Att en ny anslagsfinansierad myndighet ska inrättas är angivet i utredningens direktiv. Detta medför nya kostnader för staten. Utredningen har i kapitel 12 redogjort för de kostnadsmässiga konsekvenserna av utredningens förslag avseende myndighetens uppgifter och verksamhet. Utredningen uppskattar anslagsbehovet för den nya myndigheten till . Utredningen noterar att kostnader för inrättande av en ny myndighet för uppföljning och utvärdering i totalförsvaret ingått i det förslag som försvarsberedningen lämnade till regeringen i departementspromemorian Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). Aviseringen om den nya myndighetens inrättande har därefter presenterats bl.a. i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) där även de ekonomiska ramarna för det militära och det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden redovisas. Mot denna bakgrund har utredningen utgått från att de kostnader som uppstår på grund av utredningens förslag ska finansieras inom de ekonomiska ramar som angivits för det militära och det civila försvaret. Utredningen konstaterar att det skulle bli komplicerat med en andelsmässig finansieringsmodell, där alla delar av totalförsvaret får bidra till finansieringen av den nya myndigheten. Ett skäl till detta är att de medel som avdelas för totalförsvaret är fördelat på många anslag. Inte minst gäller det medlen till det civila försvaret. Därutöver är det olika proportioner på medlen till det militära försvaret respektive det civila försvaret. Utredningen bedömer mot denna bakgrund att det är ändamålsenligt att kostnaderna för den nya myndigheten finansieras på ett mindre komplicerat sätt och förordar en finansiering i första hand från anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utredningen bedömer att några myndigheter kan komma att avlastas uppgifter genom Totalförsvarsanalys inrättande, främst Försvarsmakten och MSB. Försvarsmakten och MSB har uppskattat att de kommer avdela cirka 1,8 årsbetskrafter respektive cirka 1,2 årsarbetskrafter för genomförande av myndigheternas gemensamma uppdrag att svara för en samlad förmågebedömning av totalförsvaret. Det ska dock påtalas att denna avlastning inte uppstår i samband med Totalförsvaranalys inrättande utan först om Totalförsvarsanalys övertar arbetet med den samlade förmågebedömningen av totalförsvaret. Därmed är detta inte en gångbar finansiering av myndigheten för myndighetens inrättande. Regeringen kan dock när avlastningen sker överväga att antingen minska medlen till Försvarsmakten och MSB eller låta dessa kvarstå för att användas till andra angelägna uppgifter. Avlastningen av FOI bedöms vara försumbar då de uppdrag som myndigheten arbetat med inte är av det slag som kan komma att beställas av Totalförsvarsanalys. Inrättande av Totalförsvarsanalys innebär att myndigheten inom ramen för sitt utvärderingsarbete kommer kunna efterfråga vissa uppgifter från kommuner och regioner utöver den rapportering som sker . Utredningens förslag innebär att Totalförsvarsanalys huvudsakligen ska utgå från redan befintlig uppföljning och information som de statliga myndigheterna har avseende totalförsvaret. Genom att staten på så sätt samordnar den mer löpande informationsinhämtningen bör nödvändigheten av extraordinär informationsinhämtning kunna begränsas. Ytterst är syftet med Totalförsvarsanalys arbete att ge underlag för en utvecklad styrning av totalförsvaret. Detta bör kunna medföra att även kommuner och regioner upplever förbättringar i de krav som ställs på dem och den samordning som sker inom totalförsvaret. Utredningen har i avsnitt 15.2 redogjort för konsekvenser av de uppgifter som föreslås för Totalförsvarsanalys. Utredningen bedömer att förslagen leder till att säkerställa att regeringen får kvalitativa underlag som kan ligga till grund för utveckling av regeringens styrning och inriktning av totalförsvaret. Totalförsvarsanalys har i förslagen fått en tydlig uppgift att fokusera på effekter, effektivitet och kostnadseffektivitet. Detta bör generera kunskap om var det finns brister att åtgärda och hur styrningen av totalförsvaret kan utvecklas i syfte att säkerställa ett effektivt nyttjande av statens medel. Den samhällsekonomiska nyttan är svår att beräkna och är också avhängig vilka beslut som regeringen väljer att fatta med stöd av slutsatser och rekommendationer i Totalförsvarsanalys rapporter. Utredningen har i sitt förslag och i linje med utredningsdirektivet angivit att den nya myndigheten ska ha ett fokus på totalförsvaret, det militära försvaret och det civila försvaret. Utredningen vill härvid uppmärksamma den tydliga ömsesidighet som finns mellan totalförsvaret och samhällets krisberedskap. Utredningen har därför i avsnitt 8.3.1 bedömt att Totalförsvarsanalys inte ska vara förhindrad att analysera och utvärdera även delar av samhällets krisberedskap som har betydelse för totalförsvaret. Utredningen har dock gjort bedömningen att det går utanför utredningens uppdrag att föreslå att krisberedskapen som helhet ska inkluderas i Totalförsvarsanalys uppdrag. En möjlig effekt av avgränsningen avseende krisberedskap skulle kunna bli att statens samlade fokus hamnar på uppföljning, analys och utvärdering av det civila försvaret eftersom det är en del av totalförsvaret. Konsekvensen av detta skulle kunna bli att behov av uppföljning, analys och utvärdering av samhällets krisberedskap blir relativt sett lidande och att det i sin tur, på grund av ömsesidigheten, ytterst även drabbar totalförsvarsfrågorna. Frågan kan även resas om det skulle vara samhällsekonomiskt effektivt att den nya myndigheten täcker såväl krisberedskapen som totalförsvaret för det fall det skulle finnas stordriftsfördelar med ett sådant angreppssätt. Som utredningen anfört i betänkandet innebär dock inte tillkomsten av Totalförsvarsanalys att det saknas uppföljning och utvärdering av samhällets krisberedskap. MSB:s uppdrag i denna del påverkas inte. Utredningen bedömer att förslagen inte har några direkta effekter på brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller på möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller få några direkta konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. sekvenser som följer av myndighetens lokalisering kommenteras inte då utredningen inte lämnat något förslag om myndighetens placering. 15.7.2Konsekvenser för små och stora företag Utredningen bedömer att förslagen inte har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Utredningen bedömer också att förslagen inte heller i övrigt får några större direkta effekter för små eller större företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor. Visserligen innebär inrättandet av Totalförsvaranalys att ytterligare en myndighet kan komma att efterfråga vissa uppgifter inom ramen för sitt utvärderingsarbete. Utredningen förslag innebär dock att Totalförsvarsanalys vid uppföljning, analys och utvärdering huvudsakligen kommer att utgå från redan befintlig uppföljning och information som de statliga myndigheternas har avseende totalförsvaret. Bedömningen är därför att kompletterande informationsinhämtning från företag kommer att vara mer begränsad. Totalförsvarsanalys arbete kan förväntas medföra bättre beslutsunderlag för styrning och utveckling av frågorna i totalförsvaret som i förlängningen kan förväntas innebära även förbättringar för företag, ex. avseende rapporteringskrav och statens information om och inriktning av totalförsvarsverksamhet. 15.7.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningen bedömer att förslagen inte får några större effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningen noterar att betoningen på utvärderings- och metodkompetens i den föreslagna kompetenssammansättningen för Totalförsvarsanalys kan få positiva effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män. Framför allt inom det militära försvaret är andelen män i verksamheterna betydligt högre. Det är rimligt att anta att kategorin personer med huvudsaklig utvärderings- och metodkompetens uppvisar en jäm- nare fördelning mellan kvinnor och män.1 Därmed kan verksamheten vid Totalförsvarsanalys potentiellt leda till att något fler kvinnor kommer att arbeta med verksamheter där en högre andel män är verksamma. 15.7.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Som nämns i avsnitt 5.18 är regioner och kommuner centrala offentliga aktörer inom totalförsvaret på den regionala respektive den lokala nivån och deras uppgifter finns reglerade i olika författningarna. Utredningens förslag innebär emellertid inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Utredningens förslag utgår från den rådande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. 15.7.5Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningen bedömer att konsekvenserna för den personliga integriteten är små eftersom Totalförsvarsanalys inte bedöms behöva individbaseraddata med personuppgifter. Utredningen bedömer därför att utredningens förslag inte kommer att påverka den personliga integriteten. Utredningens förslag bedöms sammantaget stärka förutsättningar att stödja regeringen i sitt arbete med styrning och utveckling av statens insatser. Utredningen konstaterar att en ny myndighet inom totalförsvaret innebär att resurser kommer behöva avdelas inom för styrning och uppföljning av den nya myndigheten. Det kommer även ställa krav på mottagandekapacitet av myndighetens rapporter. Det är dock inte i första hand en direkt konsekvens av förslagen i detta betänkande eftersom utredningenhaft i uppgift att definiera uppgifter och omfattning för en ny myndighet. Som framgår i betänkandet kommer Totalförsvarsanalys verksamhet att spänna över flera sektorer och politikområden. 1För yrkeskategorin utredare redovisar Arbetsförmedlingen kvinnor och män. Arbetsförmedlingens hemsida, Yrkesprognoser (hämtad ). bredd kommer att ställa särskilda krav på samordning mellan departementen inom . Utredningen bedömer att konsekvenserna för ligger inom ramen för de ordinarie kraven på omställning och anpassning i verksamheten och bör därmed finansieras inom ramen för myndighetens befintliga anslagsramar. betänkande 2020/21:FöU1. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. betänkande 2020/21:FöU4. Totalförsvaret 2021–2025. Propositioner, betänkanden, departementspromemorior och rapporter 1979/80:2. Regeringens proposition 1979/80:2 med förslag till ny sekretesslag m.m. 1979/80:176. Regeringens proposition 1979/80:176 om ändring ibrottsbalken (spioneri m.m.). 2004/05:5. Vårt framtida försvar. 2005/06:133. Samverkan vid kris - för ett säkrare samhälle. 2006/07:110. Rapportering av händelser inom civil luftfart m.m. Prop. 2007/08:60. 2007/08:126. 2008/09:140. Ett användbart försvar. 2008/09:150. Offentlighets- och sekretesslag. 2009/10:1. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11:116. Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet – del 2. 2014/15:109. Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. 2020/21:1. 2020/21:30. Totalförsvaret 2021–2025. 2021/22:1. Utgiftsområde 5 samt Utgiftsområde 6. Styrningen av insatsförsvaret. Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. Näringslivets roll inom totalförsvaret. Struktur för ökad motståndskraft. Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025. Fö 2009 A. Ett användbart och tillgängligt försvar – Stödet till Försvarsmakten. Inrättande av Inspektionen för socialförsäkringen. Ny organisationsstruktur för stödet till Försvarsmakten. Inrättande av Myndigheten för psykologiskt försvar. En ny myndighet för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret. Uppdrag till att analysera frågor avseende nationell försörjningsberedskap. Regeringsbeslut 2020- 07-02. Ju2020/02565/SSK och Ju2018/05358/SSK. Uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att göra en samlad bedömning av förmågan inom det civila försvaret. Ju2020/04658 (delvis). Anvisningar för det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden –2025. Uppdrag till bevakningsansvariga myndigheter. Regeringsbeslut , Ju2020/04658 (delvis). Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Fö2019/00250. Regleringsbrev för avseende . Fö2019/01215 m.fl. Uppdrag att ta fram underlag m.m. samt att samordna, stödja, följa upp och utvärdera regionernas arbete med hälso- och sjukvårdens beredskap och planering inför civilt försvar. S2021/02921 (delvis). Uppdrag till Statskontoret att följa och utvärdera effektiviseringar inom försvarslogistiken. Fö2011/613/MFU (delvis). Var finns jobben? Dnr Af-2019/0000 9278 Nyckeltal för OH-kostnader – Vad är en rimlig kostnad för myndigheternas styrning, samordning och administration? Myndighet startar – myndighet upphör. Att hantera organisations- och strukturförändringar i staten ur ett ekonomiadministrativt perspektiv. Nyckeltal i statens lokalförsörjning. Redovisning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen i anslagsbaserna för samt reviderat underlag för . Statliga myndigheters lokaler i . Dnr 211/2021. Dnr Ö 317/2020. Vi låter vara ifred – Försvarsmaktens årsredovisning 2020. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Handlingskraft – Handlingsplan för att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret 2021–2025. Dnr FM2021-17683:2 och MSB2020-16261-3. Dnr SÄ 15-21. JO 1999/2000. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Landsting. Överenskommelse om kommunernas krisberedskap 2019–2022. Dnr MSB2018–09779 och SKL18/03101. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Landsting. Överenskommelse om kommunernas arbete med civilt försvar 2018–2020. Dnr MSB2018-05681 och SKL18/01807. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Regioner. Förlängd och justerad överenskommelse om kommunernas arbete med civilt försvar 2021, Dnr MSB2020-151116 och SKR20/01540. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Regioner. Överenskommelse om kommunernas arbete med civilt försvar 2018–2020 med revideringar . Dnr SKR 21/01510 och MSB 2021-13778. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Landsting. Överenskommelse om landstingens arbete med krisberedskap och civilt försvar 2018–2020, Dnr MSB2018-05682 och SKL18/02653. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Regioner. Förlängd och justerad överenskommelse om regionernas arbete med krisberedskap och civilt försvar 2021. Dnr MSB2020-15116 och SKR20/01674. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kommuner och Regioner. Överenskommelse om regionernas arbete med krisberedskap och civilt försvar 2018–2020 med revideringar . Dnr SKR 21/01511 och MSB 2021-13778. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Anvisningar för användning av statlig ersättning för kommunernas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Gemensamma bedömningskriterier – För arbete med att följa upp och stödja arbete med att följa upp och stödja kommunerna arbete med krisberedskap och civilt försvar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vägledning för arbete med att följa upp och stödja kommunernas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheter som bör följa internrevisionsförordningen. Cirkulär nr Fi 2013:3, . Vägledning för val av ledningsformer. Dnr 2021/0164 Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen. Vilka utbildningar ger jobb? Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Utvärdering på olika områden – En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Kostnader för små myndigheter. Dnr 2017/229-5. Myndigheternas personalansvarsnämnder, Om offentlig sektor 2018. När planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning. Nationell försörjningsberedskap – FOI:s analys av försörjningsberedskapen som svar på regeringsuppdrag Ju2020/02565/SSK, Ju2018/05358/SSK. Dnr FOI- 2021-175. Transporter och resande i en postpandemisk värld – trender och mottrender. Utredningen om inrättande inrättandet av en myndighet för digitalisering av den offentliga förvaltningen (Fi 2017:09). Slutrapport från kommittén för inrättandet av en myndighet för digitalisering av den offentliga förvaltningen. Komm2018/00805. Kommentaren till Offentlighets- och sekretesslagen, , Version 24. Utvärdering i politik och förvaltning. Tredje upplagan (2009). En ny myndighet för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret En utredare ska göra de överväganden och lämna de förslag som behövs för att regeringen ska kunna tillsätta en organisationskommitté med uppdrag att inrätta en ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret. Den nya myndigheten ska vara anslagsfinansierad och inrättas . •precisera vilka uppgifter som den nya myndigheten ska ansvara för, •föreslå myndighetens ledningsform, •föreslå i vilken omfattning regeringen ska kunna lägga särskilda uppdrag på myndigheten, •lämna nödvändiga författningsförslag i den utsträckning utredaren lämnar förslag som påverkar gällande rätt. Uppdraget ska redovisas . En utvärderingsmyndighet för totalförsvaret Totalförsvar är sådan verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. I totalförsvaret ingår militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Kommuner, regioner, länsstyrelser, andra statliga myndigheter och många företag och organisationer har viktiga uppgifter inom totalförsvaret. Ytterst är det allas ansvar att försvara och våra grundläggande värden. beslutade att det övergripande målet för totalförsvaret är att det ska ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Verksamhet inom totalförsvaret ska kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet (prop. 2020/21:30, bet 2020/21:FöU4, rskr 2020/21:136). Försvarsberedningen konstaterade i sin rapport –Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) att planeringen för totalförsvaret är en omfattande verksamhet som kommer att involvera hela samhället. Beredningen angav att med en ökad ambitionsnivå och utökade ekonomiska resurser är det viktigt att säkerställa att inriktningen leder till en förbättrad förmåga att hantera beredskapshöjningar, krigsfara och krig samt att skattemedel används på ett effektivt sätt med nödvändig transparens. Beredningen konstaterade att uppföljning och utvärdering av genomförd planering och verksamhet därför är en viktig uppgift. Beredningen konstaterade vidare att totalförsvarsområdet, trots omfattning, anslagstilldelning och komplexitet, saknar en självständig och oberoende utvärderingsinstans med uppgift att granska och följa upp verksamheten. Försvarsberedningen ansåg att förmågan att utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret bör stärkas genom att en självständig myndighet ges i uppgift att granska, utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret i sin helhet, vilket inkluderar både det militära och det civila försvaret. Försvarsberedningen återkom till frågan i rapporten – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). I rapporten angav beredningen att myndighetens främsta uppgift borde vara att utvärdera uppfyllnaden av målet för totalförsvaret samt uppgifterna för det militära och civila försvaret. Myndigheten borde vidare ha som uppdrag att utvär- dera den samlade förmågan i totalförsvaret i förhållande till de krav som ställs på totalförsvaret. Effektivt utnyttjande av skattemedel borde också ingå som en viktig uppgift. Ipropositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) instämde regeringen i Försvarsberedningens bedömning av vikten av oberoende uppföljning och utvärdering av totalförsvaret. Regeringen anförde att det med en ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott är viktigt att säkerställa att inriktningen ger avsedd effekt och att offentliga medel används effektivt.