sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — 262Mål C-169/89 Gourmetterie : Ett förbud mot import och marknadsföring kan inte motiveras med avseende på fågelarter som inte förekommer på den lagstiftande medlems- statens territorium men finns i en annan medlemsstat där de lagligen kan jagas i enlighet med villkoren i fågeldirektivet och den andra statens lagstiftningen om arten varken är flyttande eller hotad i fågeldirektivets mening. 263En snabbsökning i CURIA () ger att antalet mål () rörande förhandsbesked rörande fågeldirektivet uppgår till 20 mål och antalet mål rörande fördragsbrottstalan till 76 mål. •Bilaga I listar de 194 arter264 som är särskilt skyddsvärda. För dessa arter ska särskilda åtgärder för bevarande av deras livsmiljö vidtas för att säkerställa deras överlevnad och fortplantning inom det område där de förekommer. För dessa arter ska särskilda skydds- områden avsättas.265 •Bilaga II listar de 82 arter266 som är tillåtna att jaga med hänsyn tagen ”till deras populationsnivå, geografiska spridning och re- produktion inom gemenskapen”.267 Om en art inte listas i bilaga II är ett undantag från förbuden i artikel 5 endast möjligt om de strikta kraven i artikel 9 är uppfyllda (artiklarna 5 och 9 kommer att behandlas mer utförligt, nedan). •Bilaga III listar arter som inte får omfattas av förbudet mot kom- mersiella aktiviteter med fåglar som omfattas av artikel 1 i fågel- direktivet. Eftersom direktivets artikel 1 omfattar samtliga fågel- arter som naturligt förekommer inom medlemsstaternas europeiska territorium på vilket fördraget tillämpas omfattar förbudet mot försäljning, transport för försäljning, förvaring för försäljning och salubjudande, som utgångspunkt, samtliga dessa fågelarter.268 De verksamheter som anges i punkt 1 får emellertid inte förbjudas med avseende på de fågelarter som anges i bilaga III del A269, under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats.270 •Bilaga IV listar medel, arrangemang eller metoder som används för storskalig eller icke-selektiv fångst eller dödande av fåglar eller som kan orsaka lokal utrotning av en art som medlemsstaterna ska förbjuda samt vissa transportmedel som medlemsstaterna ska förbjuda jakt från.271 264Kommissionens hemsida; tive/index_en.htm. 265Fågeldirektivet, artikel 4. 266Kommissionens hemsida; se länk ovan. 267Fågeldirektivet, artikel 7. 268Fågeldirektivet, artikel 6.1. 269Det handlar om arterna gräsand (platyrhynchos) dalripa (Lagopus lagopus [lagopus, scoticus et hibernicus; tre underarter omfattas: L. l. lagopus, L. l. scoticus och L. l. hibernicus]), rödhöna (Alectoris rufa), klipphöna (Alectoris ), rapphöna (Perdix perdix), fasan (Phasianus colchicus) och ringduva (Columba palumbus) [vägledning om förvaring av vilda fåglar enligt artskyddsförordningen som angående namnen hänvisar till Artdatabanken ]. 270Fågeldirektivet, artikel 6.2. 271Fågeldirektivet, artikel 8. •Bilaga V listar de ämnesområden inom vilka särskild uppmärk- samhet ska ägnas åt forskning och arbete.272 Medlemsstaterna ska, med beaktande även av ekonomiska krav och rekreationsbehov, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bibe- hålla populationen av samtliga som fågelarter förekommer naturligt inom EU273 på en nivå som svarar särskilt mot ekologiska, vetenskap- liga och kulturella behov, eller för att återupprätta populationen av dessa arter till denna nivå.274 Skyldigheten gäller alltså samtliga fågelarter inom EU och det är de åtgärder som är nödvändiga som ska vidtas. Följande artiklar specificerar åtgärder. Till att börja med ska medlemsstaterna, enligt artikel 3, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda, bevara och återställa till- räckligt varierande och stora livsmiljöer för samtliga fågelarter som förekommer naturligt inom EU.275 Dessa åtgärder ska i första hand innefatta att avsätta skyddade områden276 samt att i enlighet med livs- miljöernas ekologiska behov vidta underhålls- och skötselåtgärder inom och utanför de skyddade områdena.277 De ska också innefatta att återställa förstörda biotoper278 och att skapa nya biotoper279. 5.6.3Natura 2000-områden för bilaga I-arter För de arter som anges i bilaga I, alltså de särskilt skyddsvärda arterna, ska särskilda åtgärder för bevarande av deras livsmiljö vidtas för att säkerställa deras överlevnad och fortplantning inom det område där de förekommer.280 Artikel 4 i fågeldirektivet ställer alltså krav på åt- gärder inom områden där särskilt skyddsvärda arter finns och avse- ende dessa arter ska medlemsstaterna utse områden som är särskilt lämpade med hänsyn till arternas behov av skydd till särskilda skydds- områden (SSO), eller på engelska Special Protection Areas (SPA). 272Fågeldirektivet, artikel 10. 273Samtliga de fågelarter som avses i artikel 1, nämligen samtliga fågelarter som naturligt före- kommer inom medlemsstaternas europeiska territorium på vilket fördraget tillämpas. 274Fågeldirektivet, artikel 2. 275Fågeldirektivet, artikel 3.1. Samtliga de fågelarter som avses i artikel 1 nämligen samtliga fågel- arter som naturligt förekommer inom medlemsstaternas europeiska territorium på vilket för- draget tillämpas (dock ej på ). 276Fågeldirektivet, artikel 3.2.a. 277Fågeldirektivet, artikel 3.2.b. 278Fågeldirektivet, artikel 3.2.c. 279Fågeldirektivet, artikel 3.2.d. 280Fågeldirektivet, artikel 4. Det är den engelska förkortningen som vanligtvis används, också bland svenska myndigheter. Dessa områden, som ska säkerställa de skyddsvärda arternas överlevnad och fortplantning, är fågeldirekti- vets del i Natura 2000-systemet. Vad gäller skyldigheten att peka ut särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet har uttalat sig i ett antal domar.281 Att notera är domstolens strikta hållning; medlemsstaternas utrymme för andra överväganden än ornitologiska kriterier är mycket litet. EU- domstolen har klart uttryckt att medlemsstaterna är skyldiga att som särskilt skyddsområde klassificera varje område som med tillämp- ning av ornitologiska kriterier förefaller vara det mest lämpade för bevarandet av de ifrågavarande arterna. Härvid ska ingen vikt läggas vid ekonomiska intressen.282 Medlemsstaterna kan också anses ha åsidosatt sina skyldigheter enligt direktivet trots att de utsett sär- skilda skyddsområden, om dessa i antal och storlek283 inte motsvarar de områden i landet som anses vara de mest lämpliga för bevarande- åtgärder.284 För dessa skyddsområden ska medlemsstaterna vidta lämpliga åt- gärder för att undvika förorening och försämring av livsmiljöer samt störningar som påverkar fåglarna. Medlemsstaterna ska även utanför dessa skyddsområden sträva efter att undvika förorening och för- sämring av livsmiljöer.285 En del av artikel 4 i fågeldirektivet har genom livsmiljödirektivets artikel 3 och 7 ersatts av bestämmelserna om skyddade områden i livsmiljödirektivet.286 Det innebär att det har införts fler legitima skäl för undantag från Natura 2000-reglerna än vad som annars är fallet genom fågeldirektivet.287 281Se t.ex. C-355/90 kommissionen mot , Santoña Marshes, mål C-334/89 kommissio- nen mot och C-57/89 Europeiska kommissionen mot ”Leybucht”. 282Se även mål C-374/98 kommissionen mot ”Basses Corbière”, punkten 26. 283Vad gäller kravet på att området måste vara tillräckligt stort för att uppfylla bevarandesyftet, se mål C-355/90 kommissionen mot SpaneienSpaneienSpanien, Santoña Marshes och mål C-96/98 kommissionen mot , ”poitevin”. 284Se t.ex. C-374/98 kommissionen mot ”Basses Corbière”, mål C-355/90, kommis- sionen mot , C-44/95 Royal , ””, mål C-3/96, kommissionen mot och mål C-97/17 Rilabergen. 285Fågeldirektivet, artikel 4.4. 286Förpliktelser som uppstår till följd av artikel 6.2–4 i livsmiljödirektivet ska ersätta alla för- pliktelser som uppstår till följd av artikel 4.4 första meningen i fågeldirektivet. 287Mål C-57/89 kommissionen mot , ”Leybucht”. 5.6.4Fridlysningen i artikel 5 Med vissa undantag som följer av artiklarna 7 och 9 (se nedan), följer det av artikel 5 att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett generellt system för skydd av samtliga fågelarter i EU288, där särskilt följande ska förbjudas:289 a)Att avsiktligt döda eller fånga sådana fåglar oavsett vilken metod som används. b)Att avsiktligt förstöra eller skada deras bon och ägg eller bortföra deras bon. c)Att samla in fågelägg i naturen och behålla dessa, även om de är tomma. d)Att avsiktligt störa dessa fåglar, särskilt under deras häcknings- och uppfödningsperiod, i den mån dessa störningar inte saknar betydelse för att uppnå syftet med detta direktiv. e)Att förvara fåglar av sådana arter som inte får jagas eller fångas. 5.6.5Tillämpningsområdet för artikel 5 Fågeldirektivet innebär ett generellt skydd för alla fåglar som före- kommer naturligt inom EU. Enligt artikel 5 behövs ett system för skydd av samtliga de fågelarter som naturligt förekommer inom med- lemsstaternas europeiska territorium på vilket fördraget tillämpas och enligt ordalydelsen saknar det betydelse huruvida arterna är för- tecknade i bilaga 1.290 Inte heller har det betydelse för tillämpningen av artikel 5 huruvida fågelarter är hotade på någon nivå eller har en långsiktigt vikande populationstrend. har därför ansett det oförenligt med artikel 5 i fågelskyddsdirektivet att vissa fågelarter utesluts från skyddet291 eller 288Samtliga de fågelarter som avses i artikel 1, nämligen samtliga fågelarter som naturligt före- kommer inom medlemsstaternas europeiska territorium på vilket fördraget tillämpas (dock ej på ). 289Fågeldirektivet, artikel 5. 290Arterna i bilaga 1 kräver dock särskilda skyddsåtgärder enligt artikel 4.1. 291Mål 247/85, dom av , kommissionen mot , punkterna 21 och 22 samt mål 252/85, dom av , kommissionen mot , punkterna 10 och 11. att skyddet begränsas till arter som tillhör det nationella beståndet.292 har även tillämpat denna bestämmelse på arter som är vanligt förekommande i och som inte omfattas av artikel 1 (Corvus corone corone och Corvus corone cornix), starar (Sturnus vulgaris) och koltrastar (Turdus merula),293 gråhägrar (Ardea cinerea) och storskarvar (Phalacrocorax carbo)294 eller på olika finkarter295. Medlemsstaterna är alltså, enligt artiklarna 1 och 5 i fågelskydds- direktivet är skyldiga att anta ett system för skydd av samtliga fågelarter som naturligt förekommer inom medlemsstaternas europeiska terri- torium på vilket fördraget tillämpas. Enligt generaladvokatens för- slag till avgörande i de förenade målen C-473/19 och C-474/19 är ett skyddssystem som enbart är tillämpligt på arter som är förtecknade i direktivets bilaga I, eller som enbart är tillämpligt på arter som är hotade på någon nivå eller som har en långsiktigt vikande popula- tionstrend inte tillräckligt för att uppfylla kraven i artikel 5.296 EU- domstolen hänvisar i sin dom till generaladvokatens förslag i detta avseende och konstaterar att det vid tillämpningen av artikel 5 saknar betydelse huruvida de berörda fågelarterna ingår i bilaga I till direk- tivet, huruvida de är hotade på någon nivå eller huruvida de har en långsiktigt vikande populationstrend.297 5.6.6Avsiktligheten i artikel 5 När det gäller avsiktlighet träffar förbudsområdet i vart fall den typ av avsiktligt dödande som vanligen karaktäriseras som jakt efter fåg- lar. Det bör också noteras att när det gäller insamling av fågelägg eller förvar av fåglar, så fordras ingen avsiktlighet. 292Mål 252/85, dom av , kommissionen mot , punkt 15; mål C-507/04, dom av , kommissionen mot , punkterna 102 och 103 samt C-192/11, dom av , kommissionen mot (ej publicerad), punkt 25. 293Mål C‑507/04, dom av , kommissionen mot , punkten 332ff. Se även förslag till avgörande i mål C‑507/04, punkterna 119 och 120 samt 141 och 142. 294C-192/11, dom av , kommissionen mot (ej publicerad), punkt 63. 295C‑557/15, dom av , kommissionen mot . 296Förslag till avgörande i de förenade målen C-473/19 och C-474/19 Skydda skogen, punk- terna 41–46. 297De förenade målen C-473/19 och C-474/19 Skydda skogen, punkten 44. 5.6.7Artikel 5 i fågeldirektivet – ett generellt system för skydd När det gäller sällsynta och särskilt hotade arter samt flyttfåglar ska deras livsmiljöer skyddas i högre grad genom inrättandet av särskilda skyddsområden (Natura 2000).298 Om vissa aktiviteter konkret även- tyrar vissa fågelarters bevarandestatus blir dessutom artiklarna 5 och 2.1a i miljöansvarsdirektivet tillämpliga (se om miljöansvarsdirek- tivet, nedan). Fågeldirektivet innehåller, till skillnad från livsmiljödirektivet299, inte någon undantagsbestämmelse som gör det möjligt att väga mot- stridiga intressen mot varandra; det är endast mycket specifika skäl som kan tillåta en förnuftig användning av vissa fåglar i litet antal, vilken även måste vara strängt kontrollerad och selektiv300. Mot bakgrund av vad domstolen funnit i domen beträffande Bia- łowieżaskogen handlar avsiktlighetsbegreppet, också när det gäller fåglar, om accepterade konsekvenser.301 5.6.8Avsiktlighet i fågeldirektivets artikel 5 b och d fann i domen beträffande Białowieżaskogen att ska- dade, döda eller döende träd inte fick avverkas, eftersom sådana åt- gärder hade utpekats som ett potentiellt hot mot vissa särskilt skyd- dade fågelarter i en förvaltningsplan över det aktuella skyddsområdet.302 kvalificerade således denna åtgärd som avsiktlig för- störelse eller skada av bon och ägg303 och som avsiktlig störning, sär- skilt under häcknings- och uppfödningsperioden304.305 noterade också att det var ostridigt och därtill föreföll osannolikt att avsikten med de aktuella åtgärderna skulle ha varit att orsaka sådan påverkan på fåglar. 298Fågeldirektivet, artikel 4 jämförd med artiklarna 6 och 7 i livsmiljödirektivet. 299I livsmiljödirektivet finns möjlighet till undantag för orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse (artikel 16.1 c). 300Fågeldirektivet, artikel 9.1 c. 301Mål C-441/17, dom av , kommissionen mot (Białowieżaskogen), punkt 18. 302Mål C-441/17 av , kommissionen mot (Białowieżaskogen), punkterna 253 och 254). 303Fågeldirektivet, artikel 5 b. 304Fågeldirektivet, artikel 5 d. 305Mål C-441/17 av , kommissionen mot (Białowieżaskogen), punkten 259. utgångspunkt i målet var således att begreppet avsikt i fågeldirektivets artikel 5 inte skulle tolkas restriktivt utan även omfatta accepterade konsekvenser. Det kan därför anses motiverat att överföra den tolkning av detta begrepp som gjorts i samband med de nästan identiska förbuden i artikel 12.1 i livsmiljödirektivet på arti- kel 5 i fågelskyddsdirektivet. 5.6.9Förbudet att störa i artikel 5 d fågeldirektivet Enligt artikel 5 d i fågelskyddsdirektivet gäller förbudet mot att störa fågelarter, särskilt under deras häcknings- och uppfödningsperiod, i den mån dessa störningar inte saknar betydelse för att uppnå syftet med direktivet. Syftet med fågelskyddsdirektivet är enligt artikel 1 i nämnda direktiv att skydda alla europeiska fågelarter. För detta ändamål ska medlemsstaterna enligt artikel 2 bibehålla populationen av dessa arter på en nivå som särskilt svarar mot ekologiska, veten- skapliga och kulturella behov, eller för att återupprätta populationen av dessa arter till denna nivå. I vidtagandet av åtgärder för får med- lemsstaterna beakta även ekonomiska krav och rekreationsbehov. Medlemsstaterna har i detta hänseende, med förbehåll för särskilda bestämmelser, ett utrymme för skönsmässig bedömning306 förutsatt att medlemsstaterna bibehåller alla vilda fågelarter på en tillfreds- ställande nivå.307 Redan formuleringen i artikel 5 d i fågelskyddsdirektivet visar att i vart fall störningar under häcknings- och uppfödningsperioden ska undvikas. Denna precisering är motiverad, eftersom häckningen och uppfödningen har central betydelse för bevarandestatusen. Emeller- tid är störningar, också under dessa perioder, endast förbjudna om de är av betydelse. har slagit fast att avverkning som påverkar en viktig livsmiljö för sällsynta fågelarter kan utgöra en för- bjuden störning.308 306Mål 247/85, dom av , kommissionen mot , punkt 8 och mål 262/85 kommissionen mot , punkt 8 samt mål C-435/92, dom av , Association pour la protection des animaux sauvages m.fl., punkt 20. 307Fågeldirektivet, skälen (3), (5), (7), (8) och framför allt (10). Se mål 252/85, dom av den 27april 1988, kommissionen mot , punkt 28, mål C-182/02, dom av , Ligue pour la protection des oiseaux m.fl., punkt 17, mål C-217/19, dom av , kommissionen mot (vårjakt på handjur av ejder), punkt 68 samt förslag till avgö- rande i mål C-60/05 WWF Italia m.fl., punkt 50 samt förslag till avgörande i mål C-418/04 kommissionen mot , punkterna 111 och 112. 308Mål C-441/17, dom av , kommissionen mot (Białowieżaskogen), punkt 251 ff. Av artikel 6.1 till fågeldirektivet framgår att medlemsstaterna som huvudregel ska förbjuda försäljning, transport för försäljning, för- för försäljning och salubjudande av samtliga fågelarter inom EU309. Förbudet ska gälla levande eller döda fåglar och av lätt igen- kännbara delar eller derivat av sådana fåglar. I artikel 6.2 görs undantag från denna huvudregel. Här anges att försäljning, transport för försäljning, förvaring för försäljning och salubjudande inte får förbjudas med avseende på fågelarter som anges i direktivets bilaga III del A, under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvär- vats. Undantaget i artikel 6.2 är alltså obligatoriskt. Vidare får medlemsstaterna, enligt artikel 6.3, inom sitt territorium tillåta försäljning, transport för försäljning, förvaring för försäljning och salubjudande samt fastställa vissa begränsningar för aktivite- terna för arter som anges i bilaga III del B, också under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. Här ges alltså en möjlighet att utöka undan- taget ytterligare. Medlemsstater som önskar använda denna utökade möjlighet och bevilja sådana tillstånd ska först samråda med kommissionen. Till- sammans med kommissionen ska medlemsstaten undersöka huru- vida saluförande av exemplar av dessa arter skulle resultera i eller sannolikt skulle kunna resultera i att populationsnivåerna, den geo- grafiska spridningen eller reproduktionen hos dessa arter hotas inom gemenskapen. Skulle det visa sig att det tänkta tillståndet för någon av de nämnda arterna enligt kommissionens uppfattning skulle resul- tera i ett sådant hot eller skulle kunna resultera i ett sådant hot, ska kommissionen till den berörda medlemsstaten lämna en vederbör- ligen motiverad rekommendation som anger att den motsätter sig saluförande av arterna i fråga. Om kommissionen anser att det inte finns någon sådan risk ska den meddela den berörda medlemsstaten detta. Medlemsstater som beviljar tillstånd enligt artikel 6.3 ska regelbundet kontrollera att vill- koren för beviljande av tillstånd uppfylls även fortsättningsvis. 309Det vill säga samtliga fågelarter som avses i fågeldirektivets artikel 1. 5.6.11Artikel 7: Tillåten jakt på vissa fågelarter på vissa villkor Av artikel 7 följer att de arter som anges i bilaga II får jagas i enlighet med nationell lagstiftning. Vad gäller de arter som listas i bilaga II del A så får de jagas i hela EU310 medan de arter som anges i bilaga II del B endast får jagas i de medlemsstater som har angetts. Jakt får ske i enlighet med nationell lagstiftning men medlems- staterna ska säkerställa att hänsyn tas till arternas populationsnivå, geografiska spridning och reproduktion inom gemenskapen. Medlemsstaterna ska också säkerställa att jakten på dessa arter inte äventyrar ansträngningarna att bevara arterna i deras utbrednings- område, att jakten överensstämmer med principerna om ett förnuf- tigt utnyttjande och en ekologiskt balanserad kontroll av berörda fågelarter och är förenlig med de bevarandeåtgärder som vidtas enligt artikel 2, särskilt vad avser flyttfåglar. Särskilt ska medlemsstaterna se till att fåglarna inte jagas under uppfödningssäsongen eller under häckningens olika stadier; detsamma gäller flyttfåglar – de får inte jagas under häckningen eller under åter- vändandet till häckningsplatserna. 5.6.12Artikel 8: Vissa förbjudna medel och metoder vid jakt Vid jakt, fångst och dödande av fåglar ska medlemsstaterna förbjuda användningen av alla medel, arrangemang eller metoder som används för storskalig eller icke-selektiv fångst eller dödande av fåglar eller som kan orsaka lokal utrotning av en art, särskilt användningen av de medel, arrangemang och metoder som anges i bilaga IV punkt a.311 Det handlar förbud mot snaror (med undantag för och såvitt avser jakt på dalripa (Lagopus lagopus lagopus) och fjäll- ripa (Lagopus mutus) norr om nordlig bredd), lim, krokar, levande fåglar som är blinda eller lemlästade och som används som lock- fåglar, bandspelare och elektriska anordningar. Vidare ska följande medel, arrangemang eller metoder förbjudas vid jakt. •Artificiella ljuskällor, speglar, anordningar för belysning av målet, siktanordningar för mörkerskytte vari elektronisk bildförstärkare eller bildomvandlare ingår, 310Alltså det geografiska havs- och landområde som omfattas av fågeldirektivet. 311Fågeldirektivet, artikel 8.1. •nät, fällor, beten som innehåller gift eller bedövningsmedel. •Halv- eller helautomatiska vapen med magasin som rymmer mer än två patroner. Vidare ska medlemsstaterna förbjuda all jakt från de transportmedel som anges i bilaga IV punkt b under de förhållanden som anges i den bilagan,312 nämligen flygplan, motordrivna fordon och båtar som kan uppnå högre hastighet än . På öppet hav får medlemsstaterna av säkerhetsskäl tillåta att motorbåtar som kan uppnå en maximal hastighet används. Medlems- staterna ska underrätta kommissionen om varje tillstånd som beviljats. 5.6.13Förbud mot vissa kommersiella verksamheter För samtliga fågelarter i EU313 ska medlemsstaterna förbjuda •transport för försäljning, •förvaring för försäljning och •salubjudande av levande fåglar •salubjudande av döda fåglar och •salubjudande av lätt igenkännbara delar eller derivat av sådana fåglar. 5.6.14Tillåtna kommersiella aktiviteter med vissa fåglar När det gäller fågelarter som anges i bilaga III, del A, så får de verk- samheter som ovan angetts som förbjudna, inte förbjudas. Förut- sättningen för att de inte får förbjudas är att fåglarna har dödats eller fångats eller på annat sätt förvärvats på ett lagligt sätt. Medlemslän- derna får alltså inte förbjuda kommersiella aktiviteter med dessa fåglar –om de dödats eller fångats på lagligt sätt. 312Fågeldirektivet, artikel 8.2. 313Samtliga de fågelarter som avses i artikel 1, nämligen samtliga fågelarter som naturligt före- kommer inom medlemsstaternas europeiska territorium på vilket fördraget tillämpas (dock ej på ). När det gäller fågelarter som listas i bilaga III, del B, får medlems- staterna, inom sitt territorium, tillåta de annars förbjudna verksam- heterna och fastställa vissa begränsningar för dessa, under förut- sättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. Här finns alltså ett visst utrymme för medlemsländerna att gå längre och tillåta viss kommersiell verksam- het som annars är förbjuden, men de måste inte. Vissa villkor måste uppfyllas. 5.6.15Artikel 9: Fågeldirektivets undantagsmöjligheter Om det inte finns någon annan lämplig lösning får medlemsstaterna medge undantag från förbuden i artiklarna 5–8 (det vill säga fridlys- ningsbestämmelserna, förbuden mot vissa kommersiella verksamhe- ter samt förbuden ifråga om jakt) av följande anledningar: a)Av hänsyn till människors hälsa och säkerhet, av hänsyn till flyg- säkerheten, för att förhindra allvarlig skada på gröda, boskap, skog, fiske och vatten, för att skydda flora och fauna. b)För forsknings- och utbildningsändamål, för återinplantering och återinförsel och för den uppfödning som krävs för detta.