sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — I ett mindre antal kommuner finns anställda dietister. I många fall köper kommunerna dietistkompetens av regionerna. Dietisten arbe- tar förebyggande för att främja ett hälsosamt åldrande, motverka undernäring och ohälsa samt övervikt. De verkar för matglädje och måltidsglädje. Nutritionsomhändertagandet utgör en del av medicinsk behand- ling och av omvårdnaden om den äldre personen. Den enskilde äldre rör sig vanligtvis mellan regional och primärvård, öppen och sluten vård samt omsorg. Därför är samverkan mellan olika verksamheter och professioner viktig. Logopeder arbetar med rehabilitering av äldre personer inom den specialiserade hälso- och sjukvården. När alltmer av hälso- och sjukvård ges utanför sjukhusen uppkommer också ett behov av medverkan från logopeder i kommunernas vård och omsorg om äldre. Logopeder arbetar till exempel med personer som har kom- 2012/13:175. Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och social- tjänsten, s. 74. Personalen inom vården och omsorgen om äldre munikations- och/eller ät- och sväljsvårigheter till följd av neurolo- gisk skada. Logopedernas kompetens är viktig såväl i rehabiliter- ingen som i funktionsbevarande arbete. Det finns ett antal andra personalkategorier som på olika arbetar med äldre personer inom vården och omsorgen. Det gäller exem- pelvis äldrekuratorer, stödpedagoger, kultur- och aktiveringspeda- goger. Den största yrkesgruppen i SCB:s yrkesregister, undersköterskor inom hemtjänst, hemsjukvård och äldreboenden, är också en av de mest kvinnodominerade kvinnor och endast 9 pro- cent män. I yrkesgruppen vårdbiträde är fördelningen kvinnor och män.8 Det finns olika vägar att utbilda sig till undersköterska/skötare och vårdbiträde. Utbildningsvägarna till undersköterskeyrket är för när- varande dels gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram som om- fattar 2 500 gymnasiepoäng, dels vuxenutbildning (komvux eller olika folkhögskolor). –vuxenutbildningen kan arrangeras i egen regi eller via entreprenad av fristående utbildningsleverantörer. –Vuxenutbildning kan också bedrivas som uppdragsutbildning på uppdrag av en arbetsgivare. –Arbetsförmedlingen upphandlar vårdbiträdesutbildning som en arbetsmarknadsutbildning av fristående utbildningsleverantörer. Personalen inom vården och omsorgen om äldre har, i samråd med branschkunniga, utformat så kallade nationella yrkespaket som beskriver vilken specifik kombination av kurser som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Yrkespaketen kan läsas inom komvux och på gym- nasieskolans introduktionsprogram. Det finns två nationella yrkes- paket, ett till vårdbiträde (800 poäng) och ett till undersköterska (1 500 poäng). Det nationella yrkespaketet för undersköterskor innehåller i huvudsak samma omfattning av yrkesämnen som vård- och omsorgsprogrammets programgemensamma ämnen och omfat- tar 1 500 gymnasiepoäng. har, efter regeringens beslut, gjort förändringar i vård- och omsorgsprogrammet som träder i kraft den 1 juli 2021.9 Uppdragsutbildningar är i regel kortare än de utbildningar som ges i form av yrkespaketet för arbete som undersköterska. I betän- kandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) bedöms yrkespaketet sannolikt utgöra rekryteringsbasen för undersköterskeyrket. Enligt betänkandet bör yrkespaketet bedömas som likvärdigt med den undersköterskeexamen som var utgångs- punkten för betänkandets förslag.10 I promemorian om reglering av undersköterskeyrket görs samma bedömning.11 12 Enligt 20 kap. 42 § skollagen (2010:800) är validering en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person har, oberoende av hur de förvärvats. Validering innebär att man kart- lägger, bedömer och värderar en individs faktiska kunskaper, färdig- heter och förmågor, det vill säga en individs reella kompetens. 9www.skolverket.se/undervisning/gymnasieskolan/aktuella-forandringar-pa-gymnasial- niva/forandringar-pa-gymnasial-niva/forandringar-av-vard--och-omsorgsprogrammet Stärkt kompetens i vård och omsorg, s. 209. Betänkande av Utredningen av yrket undersköterska. Reglering av undersköterskeyrket. 12De programgemensamma ämnena anges i bilaga 1 till gymnasieförordningen enligt följande: anatomi och fysiologi (100), funktionsförmåga och funktionsnedsättning (200), gerontologi och geriatrik (100), hälso- och sjukvård (200), omvårdnad (200), psykiatri (200), psykologi (50), samhällskunskap (50), social omsorg (200), svenska eller svenska som andra språk (100). Personalen inom vården och omsorgen om äldre kan också handla om att översätta redan existerande betyg eller intyg från ett annat land till svenska förhållanden.13 Validering av yrkesverksamma undersköterskor sker inom ramen för vuxenutbildningen. Vård- och omsorgscollege är en partsgemen- sam organisation för regional och lokal samverkan med tydliga nivåer och krav för utbildning inom vård och omsorg. Vård- och omsorgscollege har utarbetat nationella riktlinjer för validering som innebär att den reella kompetensen bedöms av yrkeslärare vid kom- vux i förhållande till gymnasieskolans nationella mål.14 En kommitté i form av en nationell delegation har i slutbetän- kandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69)15 lämnat flera förslag till reglering av validering. Betänkandet har remitterats. 4.3.1Tillsvidareanställda och tidsbegränsat anställda Tillsvidareanställning är den vanligast förekommande anställnings- formen på svensk arbetsmarknad i samtliga sektorer. Andelen tids- begränsat anställda varierar mellan . För arbets- marknaden som helhet är andelen tidsbegränsat anställda . Arbetskraftsundersökningen () visar att andelen tidsbegränsat anställda inom området vård och omsorg är något högre än genomsnittet för hela arbetsmarknaden – 18 procent.16 Av och Regioners (SKR) personalstatistik framgår att av de anställda inom kommunernas vård och omsorg är tillsvidareanställda, medan månadsavlönade tidsbegränsat anställda står för och timanställda för . till arbetad tid står tillsvidareanställda för av den arbetade tiden, medan månadsavlönade tidsbegränsat anställda står för 13www.skolverket.se/undervisning/gymnasieskolan/aktuella-forandringar-pa-gymnasial- niva/forandringar-pa-gymnasial-niva/forandringar-av-vard--och-omsorgsprogrammet 14Vård och omsorgscollege (2018). Riktlinjer för validering inom Vård- och omsorgscollege. Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande, s. 183. Slut- betänkande av valideringsdelegationen. 16SCB (2019). Arbetskraftsundersökningen (). I ingår samtliga anställda oavsett löneform. är en urvalsundersökning som görs vid ett antal tillfällen . För att räknas som sysselsatt måste en person ha arbetat under referensveckan. Personalen inom vården och omsorgen om äldre och timavlönade för 14 procent.17 Timavlönade har ett annorlunda arbetstidsmönster än månadsavlönade. Månadsavlönade (både tillsvidare och tidsbegränsade) arbetar i genomsnitt dubbelt så mycket som timavlönade.18 Tidsbegränsade anställningar är vanligast bland yngre och äldre medarbetare. Detta avser både månads- och timavlönade.19 Bland vårdbiträden är det en låg andel som arbetar heltid – 42 procent.20 En stor andel är timavlönade som ofta ersätter ordi- narie personal vid korttidsfrånvaro. I denna grupp är det också en hög andel som saknar relevant utbildning. av vårdbiträ- dena är timavlönade.21 På den svenska arbetsmarknaden har av alla anställda en heltidsanställning och är deltidsanställda. Andelen hel- tidsanställda är vanligare bland tillsvidareanställda än bland personer med tidsbegränsade anställningar. Inom området vård och omsorg är andelen heltidsanställda lägre – . Det skiljer sig åt mellan arbetsgivarna.22 av de deltidsanställda klassificeras i Arbets- kraftsundersökningen () som ”ofrivilligt deltidsanställda”. De har angett att de vill och kan arbeta mer.23 Vanligare att män är tillsvidareanställda och arbetar heltid Män är både tillsvidareanställda och heltidsanställda i högre grad än kvinnor. SKR:s personalstatistik visar att andelen heltids- arbetande är lägst i de kvinnodominerade vård- och omsorgsverk- samheterna i kommunerna och inom primärvården i regionerna – respektive 57 procent.24 17Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalen i välfärden. Personalstatistik 2019, s. 24. 18Ibid, s. 18. 20Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalstatistik, , s. 38. 21Ibid, s. 22. 22SCB (2019). Arbetskraftsundersökningen (). 23Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalstatistik 2019, s. 39. 24Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalstatistik 2019 or.850.html – hämtad . Siffrorna skiljer sig något från , eftersom det är olika mätmetoder som används. Personalen inom vården och omsorgen om äldre I kommunerna är andelen heltidsanställda lägst bland kvinnliga undersköterskor/skötare – . Bland männen i denna yrkes- grupp är andelen heltidsanställda . Andelen heltidsanställda varierar betydligt över landet. Trots att det är en lägre andel kvinnor som är heltidsanställda är det vanligare att kvinnor dessutom går ner . Särskilt påtagligt är det för kvinnor i åldrarna 30–40 år.25 SKR och fackförbundet arbetar gemensamt i ett utvecklingsprojekt – Heltidsresan – för att fler inom välfärdssektorn ska arbeta heltid. Alla kommuner och regioner tog 2017 fram en plan för hur andelen medarbetare som arbetar heltid ska öka. Arbetet pågår mellan 2016–2024. Personalrörligheten inom vården och omsorgen är något högre än genomsnittet på arbetsmarknaden. Rörligheten i privat sektor inom branschen är högre än i kommuner och regioner.26 Analysen av regioners och privata vårdgivares bedömningar av tillgång och efterfrågan tyder på att det råder brist inom flera legiti- mationsyrken i hälso och sjukvården. I viss mån tycks bristen kunna förklaras av att det finns en rörlighet på arbetsmarknaden och att per- sonalen inom vissa legitimationsyrken söker sig från offentlig till privat verksamhet. bedömer företrädare för både offentlig och privat verksamhet att det råder brist inom många yrken, vilket tyder på att de konkurrerar om samma begränsade utbud av arbets- kraft.27 Sjuksköterskorna är den grupp inom vård och omsorg som i störst utsträckning lämnar kommunsektorn. En tredjedel av sjukskö- terskorna som lämnar går till regionerna.28 25Ibid, s. 37–38. 26Sveriges Kommuner och Regioner. Personalen i välfärden. Personalstatistik för kommuner och regioner, , s. 26. 27Socialstyrelsen (2021). Nationella planeringsstödet (NPS) Bedömning av tillgång och efter- frågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård, s. 46. 28Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalen i välfärden. Personalen inom vården och omsorgen om äldre Kvinnor hade 2018 mer än dubbelt så många långa sjukfall per 1 000 sysselsatta än män. Den kvinnodominerade yrkesgruppen undersköterskor, vårdbiträden, personliga assistenter med flera stod för flest långa sjukfall inom kommuner och regioner.29 Underskö- terskor och annan personal i hemtjänst, hemsjukvård och på sär- skilda boenden är sjukskrivna i större omfattning än andra yrkes- grupper. 2019 var personal i denna grupp sjukskrivna igenomsnitt . Kvinnor i yrkesgruppen var sjukskrivna i större utsträckning än män – cirka 203 startade sjukfall per 1 000 kvinnor, jämfört med cirka 114 per 1 000 män i samma yrkesgrupp. Kvinnor var sjukskrivna och män i genomsnitt 10 dagar.30 2019 var den genomsnittliga avgångsåldern i kommunsektorn . I regionerna var den genomsnittliga avgångsåldern 64 år.31 Antalet medarbetare som är har mer än fördubblats i kom- muner och regioner . En av tre medarbetare tror också att de kommer att gå i pension eller . Många av dem som valt att arbeta har valt att arbeta deltid.32 Det är fler sjuksköterskor än undersköterskor som väljer att fortsätta att arbeta efter att de fyllt . Den genom- snittliga avgångsåldern för sjuksköterskor i kommuner är och för undersköterskor/skötare 63,2 år.33 29Afa Försäkring (2020). Allvarliga arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro, s. 10, 70. 30Försäkringskassans statistik 2019, baserad på databas för analysändamål, MIDAS. 31Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalen i välfärden. Personalstatistik 2019, s. 30. 32Sveriges Kommuner och regioner (2020). Möt kompetensutmaningen – rekryteringsrapport . Kortversion, s. 18. 33Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Personalen i välfärden. Personalstatistik 2019, s. 30–31. Personalen inom vården och omsorgen om äldre 4.4Prognos – hur många och vilken personal kommer att behövas? De demografiska förändringarna, med ett ökat antal unga och äldre, innebär att behovet av personal inom hela välfärdssektorn kommer att öka under de närmaste decennierna. SKR har gjort bedömningen att välfärdssektorn (inklusive privata utförare) behöver 132 000 fler anställda 2019–2029. Dessutom tillkommer 336 000 personer på grund av pensionsavgångar , om inget förändras. Av de 13 200 anställda som välfärden behöver öka med finns nästan hälften inom vård och omsorg i kommunerna, främst äldre- omsorgen. Det beror på att den stora gruppen 40-talister fyller de kommande åren.34 34Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Möt välfärdens kompetensutmaning. Rekryteringsrapport tensutmaningrekryteringsrapport2020.35352.html – hämtad . 5Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen Detta kapitel innehåller en genomgång av lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen om äldre. 5.1Övergripande bestämmelser i socialtjänstlagen Socialtjänstlagen (2001:453), SoL, är en målinriktad ramlag som ger kommunerna stor frihet att utforma verksamheten med utgångs- punkt från lokala förutsättningar och behov. I portalparagrafen (1 kap. 1 § SoL) anges de övergripande målen och grundläggande värderingarna för samhällets socialtjänst. Målen ger uttryck för prin- cipen om alla människors lika värde och lika rätt till social trygghet, vård och omsorg. Vidare ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska dessutom bygga på respekt för människornas rätt till självbestäm- mande och integritet. De övergripande målen i portalparagrafen kompletteras med bestämmelser om mål och inriktning för arbetet med vissa grupper i samhället. För äldre återfinns bestämmelserna huvudsakligen i 5 kap. 4–6 §§ SoL. Enligt 2 kap. 1 § SoL, har kommunen det yttersta ansva- ret för att enskilda får den hjälp och det stöd som de behöver. Beslutade insatser kan utföras av kommunen själv eller av privata utförare som kommunen har slutit avtal med (2 kap. 5 § SoL). Det är alltid den beslutande nämnden som har ansvaret för att den en- skilde verkligen får det bistånd som har beviljats oavsett utförare. Med detta ansvar följer en skyldighet att dokumentera att beslut har verkställts samt att följa upp det beviljade biståndet.1 2005/06:115. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre, s. 118. Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen 5.1.1Kravet på god kvalitet Enligt 3 kap. 3 § första stycket SoL ska insatser inom vara av god kvalitet. Av bestämmelsens tredje stycke framgår att kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utveck- las och säkras. I föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (ledningssystemsföreskriften) finns regler för hur verksamheterna ska arbeta för att säkra verksamhetens kvalitet. Med hjälp av pro- cesser och rutiner samt ett förbättringsarbete ska verksamheten uppnå god kvalitet. Det systematiska förbättringsarbetet ska bestå av riskanalys, egenkontroll och hantering av avvikelser. Kravet på god kvalitet i 3 kap. 3 § SoL gäller såväl för privata som offentliga utförare av socialtjänst.2 Detsamma gäller för ledningssystemsföre- skriften.3 Kravet att bidra till god kvalitet gäller även för den som fullgör uppgifter inom . Det följer av bestämmelsen i 14 kap. 2 § SoL. Personer som fullgör uppgifter inom kan till exempel vara vårdbiträden och undersköterskor som arbetar i vården och omsorgen om äldre. Närmare om god kvalitet En av de viktigaste faktorerna för att uppnå god kvalitet i omsorgen om äldre, är enligt förarbetena, tillgången till personal med lämplig utbildning och kompetens samt ett tydligt ledarskap.4 Andra fakto- rer är en väl fungerande arbetsledning och en lämplig sammansätt- ning av ett arbetslag. En del av kvaliteten är också att använder sig av ett genomtänkt arbetssätt. Det innebär även att verksamheten behöver följa upp och utvärdera olika insatser.5 God kvalitet inom äldreomsorgen betyder också att insatserna ska utformas utifrån den enskildes individuella behov, förutsätt- ningar och önskemål.6 Personalen behöver därför ha god kännedom om personens vanor och omsorgs- och vårdbehov.7 2008/09:160. Samordnad och tydlig tillsyn av , s. 95. 3Se 2 kap. 1 § och 3 kap. 1–3 §§ SOSFS 2011:9. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 54. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 52 f. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 53. 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 29. Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen En annan viktig kvalitetsaspekt är en välfungerande samverkan inom olika verksamheter och tillsammans med andra verksamheter inom hälso- och sjukvården. En central del av äldre- omsorgen är att äldre personer känner sig trygga. Det betyder att de ska känna igen sig i den vardagliga situationen. Därför är det viktigt med kontinuitet och pålitlighet i hur omsorgen bedrivs. Trygghet kan också innebära att omsorgstagaren får information om förändringar och att denne ska kunna påverka förändringar så långt det är möjligt. Till strävan att skapa en känsla av trygghet hör också ett bemötande med respekt, hänsyn, lyhördhet och vänlighet.8 Den enskildes behov av kontinuitet och trygghet ska, enligt förarbe- tena, lyftas fram före de behov som organisationer och administra- tion kan ställa.9 5.1.2Om kravet på lämplig utbildning och erfarenhet För utförande av uppgifter inom ska det finnas perso- nal med lämplig utbildning och erfarenhet, enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL. I förarbetena till bestämmelsen resonerar regeringen närmare kring begreppen lämplig utbildning och erfarenhet. Begrep- pen syftar inte bara på formell behörighet utan hänvisar också till ord som kvalifikation, kunskap, erfarenhet, förmåga, lärande och färdighet.10 Regeringen menar att kompetens- och kunskapsutveckling måste ske i verksamheterna och vara en integrerad del i en ständigt pågående underhålls- och förnyelseprocess och att samhällets utbildnings- system lägger grunden för den långsiktiga kompetens- och kunskaps- utvecklingen. Inriktning och kvalitet på grund- och vidareutbild- ningar spelar därmed en betydande roll även för senare satsningar på intern kompetensutbildning.11 Till stöd för tillämpningen har Social- styrelsen tagit fram allmänna råd om vilka kunskaper som personalen som arbetar inom omsorgen om äldre bör ha.12 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 29. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 53. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 48. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 48. 12Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen 5.1.3Den äldres rätt till självbestämmande, delaktighet och inflytande Socialtjänstlagen innehåller flera bestämmelser som handlar om den enskildes rätt till inflytande över hur hemtjänstinsatser ska genom- föras. Av 3 kap. 5 § SoL framgår att socialnämndens insatser för den äldre personen ska utformas och genomföras tillsammans med hen. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att inte får vidta insatser ”över huvudet” på den enskilda personen.13 Den enskilde ska ges ett reellt inflytande över insatsernas utformning. De bör pla- neras och genomföras i en förtroendefull samverkan med den en- skilde.14 Den enskilde har dock inte någon oinskränkt rätt att få som hen vill.15 I 5 kap. 4 § SoL finns bestämmelsen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen, som innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande samt att den enskildes rätt till delaktighet ska respek- teras. Värdegrunden gäller för både offentlig och enskilt bedriven verksamhet inom äldreomsorgen.16 Rätten till delaktighet innebär till exempel att ska uppmärksamma vikten av samråd och samförstånd kring insatsernas utförande.17 I 5 kap. 5 § tredje stycket SoL tydliggörs äldre personers rätt till inflytande över insatsernas utformning och genomförande. Av be- stämmelsen följer att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur beslutade insatser i äldreomsorgen såsom stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges inom ramen för de beslutade insatserna.18 Grundläggande bestämmelser för vad som ska dokumenteras i finns i 11 kap. 5 och 6 §§ SoL. Dokumentationen ska enligt bestämmelsen omfatta beslut och åtgärder i ärendet samt faktiska händelser av betydelse. I 11 kap. 6 § SoL anges att dokumen- 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 28. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen, s. 53. 15JO beslut , dnr 1838–2002. 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 97. 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 28. 2009/10:116. Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 97. Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen tationen ska utforma med respekt för den enskildes integritet. Dokumentationsskyldigheten i 11 kap. 5 och 6 §§ SoL gäller även i tillämpliga delar för privata utförare. Det följer av 7 kap. 3 § SoL. Hur en insats ska genomföras i praktiken bör dokumenteras i den enskildes genomförandeplan som upprättas hos utföraren. Det fram- går av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:5) om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. Ansvaret för att genomförandet av en beslutad insats dokumenteras går hand i hand med ansvaret för själva genomförandet av insatsen i fråga. I ansvaret för dokumentation ligger bland annat att se till att personalen har kunskap om och följer de regler som gäller och att det finns tid avsatt för dokumentation. Systematisk uppföljning – IBIC Det är viktigt för kvaliteten i verksamheten att insatserna kan följas upp. har utvecklat arbetssättet Individens behov i centrum (IBIC) som ett stöd för att identifiera och beskriva indi- videns behov, resurser, mål och resultat inom olika livsområden i det dagliga livet. Genom IBIC får handläggare och utförare tillgång till ett gemensamt tankesätt och språk som bygger på ICF (Interna- tionell klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa). IBIC har ersatt det tidigare arbetssättet Äldres behov i centrum (ÄBIC). IBIC gör det möjligt att mer syste- matiskt följa upp de insatser som erbjuds. 5.2Socialtjänstens insatser för äldre Den enskildes rätt till bistånd prövas enligt 4 kap. 1 § SoL. I hand- läggningen av sådana ärenden ingår en ansökan från den enskilde samt en behovsbedömning och ett beslut från socialnämnden. Av 4 kap. 1 § SoL framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd för sin försörjning och för sin livsföring i övrigt. Genom biståndet ska den enskilde tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Lagstiftning och annan reglering som styr vården och omsorgen Av 4 kap. 2 § SoL framgår att socialnämnden får ge bistånd utöver vad som följer av 4 kap. 1 § SoL om det finns skäl för det. Kommuner har också möjlighet att utan föregående behovs- bedömning tillhandahålla hemtjänstinsatser till äldre personer med stöd av 4 kap. 2 a § SoL. Ett sådant erbjudande måste dock föregås av en viss information till den äldre. Insatser som beviljats med stöd av 4 kap. 2 a § SoL ska följas upp av nämnden.