sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Kravet på kommunikation gäller allt material av betydelse för beslutet. Någon skyldighet att höra en part så snart bedömning avviker från partens finns dock inte enligt förvaltnings- lagen. Det finns således inte något krav på att inbjuder parten att yttra sig över t.ex. ett förslag till beslut. Sådan kommunikation kan dock ibland vara att rekommendera för att und- vika att avgörandet annars kan komma att bygga på ett ofullständigt eller missvisande underlag. Enligt 25 § tredje stycket förvaltningslagen gäller de begränsningar av underrättelseskyldigheten som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen, vilken innebär bl.a. att formerna för underrättelse begränsas om det är av synnerlig vikt av hänsyn till något allmänt eller enskilt intresse att sekretessbelagd uppgift inte röjs. Utredningen kan konstatera att underrättelse- skyldighet i ärenden om anmälningspliktig åtgärd är begränsad till att, innan beslut om startbesked fattas, underrätta anmälaren om så- dant material i ärendet som anmälaren inte själv har lämnat in. Efter- som allt material i dessa ärenden normalt kommer från anmälaren innebär det att kommunicering ofta inte behövs. Att underrättelseskyldigheten i dessa ärenden, liksom möjlig- heten att överklaga startbesked, inte omfattar grannar eller andra sak- ägare på sätt som sker vid ansökan om lov eller förhandsbesked enligt 9 kap. 25 § PBL har i praxis i vissa fall bedömts strida mot Europa- konventionen.40 40Se MÖD:s dom i mål nr P 1451-16. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Se våra överväganden i denna fråga i avsnitt 7.21.5. Se mer om rätten att överklaga startbesked i avsnitt 6.11.5. 6.5.6Konsekvensen av utebliven underrättelse Avgränsningen av vilka som ska få en underrättelse kan självklart vara komplicerad och det förekommer att byggnadsnämnder inte underrättar samtliga som ska underrättas. Även en felaktig bedöm- ning av att en åtgärd inte innefattar någon avvikelse från detaljplan kan medföra att den som rätteligen skulle ha fått en underrättelse inte får det. Om inte fullgör sin underrättelseskyldighet enligt 9 kap. 25 och 26 §§ PBL för en ansökan eller enligt 25 § för- valtningslagen för en anmälan får det till följd att beslutet i ärendet inte anses ha tillkommit i laga ordning. Efter överklagande kan det då, beroende på omständigheterna, bli aktuellt för en högre instans att upphäva beslutet och återförvisa ärendet till beslutsmyndigheten för ny behandling. Av praxis framgår att underlåtelse att på ett korrekt sätt bereda en viss känd sakägare tillfälle att yttra sig över en inlämnad bygglovsansökan har ansetts utgöra ett sådant allvarligt fel som föranleder ovillkorlig återförvisning (jfr principerna i 50 kap. 26 och 28 §§ och 59 kap. 1 § första stycket 2 RB).41 6.6.1Ärenden om lov och förhandsbesked Av 9 kap. 27 § PBL framgår att ska handlägga ärenden om lov och förhandsbesked skyndsamt. Nämnden ska med- dela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från den dag ansökan kom in till nämnden, eller från den senare dag då ytter- ligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag ansökan kom in till nämnden eller från den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ, har 41Se MÖD:s domar i mål nr P 1606-12, i mål nr P 3765-12, i mål nr P 3247-13, i mål nr P 7444-13, den 11 feb- ruari 2015 i mål nr P 10418-14, i mål nr P 9993-15 och i mål nr P 11904-18. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor förelagt sökanden att avhjälpa en brist i ansökan, räknas tidsfristen för handläggningen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet får förlänga tidsfristen för handläggningen en gång med högst . Bestämmelser om handläggningstid för prövning av lov och för- handsbesked infördes i samband med att PBL ersatte ÄPBL. Ett överskridande av tidsfristen var till en början inte förenat med några konsekvenser i PBL. Sådana konsekvenser genom bestämmelser om avgiftsreduktion infördes först från . Syftet med avgiftsreduktionen vid överskridande av tidsfristen var, enligt förar- betena, att skapa incitament för kommunerna att följa de tidsfrister som gäller för beslut.42 Avgiftsreduktionen innebär att avgiften för handläggningen av ett ärende om förhandsbesked eller lov ska reduceras med en femte- del för varje påbörjad vecka som tidsfristen överskrids (12 kap. 8 a § PBL). Om tidsfristen överskrids med , kan nämn- den inte längre ta betalt för handläggningen i ärendet. Hur tidsfris- ten ska beräknas är således av stor vikt. Att nämnden skriftligen ska informera sökanden dels om när an- sökan kommer in, dels om tidsfristen börjar löpa vid en annan tid- punkt än när ansökan kom in till nämnden, framgår av 9 kap. 27 a § PBL. Av samma bestämmelse framgår också att ska lämna information om skälen för förlängningen. Avseende möjlighet att förlänga tidsfristen framgår av förarbetena att detta kan göras exempelvis om nämnden har gett sökanden anstånd med att komma in med ytterligare under- lag och detta inte kommer in som nämnden bestämt. En förlängning kan också bli aktuell om tidpunkten för att komma in med underlaget infaller efter den ursprungliga tioveckorsfristen. Vidare kan en förlängning aktualiseras för att nämnden ska kunna be- akta remissvar från instanser som inte tillhör den kommunala förvalt- ningen, utföra en inventering av kulturvärden eller göra ett platsbesök som inte kunnat genomföras tidigare på grund av svåra väderförhål- landen. När fristen riskerar att överskridas av skäl som ligger utanför kommunens kontroll, t.ex. att remisstiden blir för kort för remiss- instanser som inte tillhör den kommunala förvaltningen såsom ett länsmuseum eller Försvarsmakten, är det viktigt för att säkerställa 2017/18:210 s. 1. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor kvaliteten i dessa ärenden att handläggningstiden kan förlängas. Så- dant som regeringen bedömde inte bör utgöra skäl för en förlängning av tidsfristen är den politiska behandlingen av ett ärende i byggnads- nämnden, dvs. Ett beslut att förlänga handläggningstiden kan inte överklagas (se 13 kap. 2 § första stycket 5 PBL). JO har i ett antal beslut kritiserat skäl att förlänga tidsfristen. Skäl som JO menar inte är godtagbara är att nämnden har åberopat hög personal- omsättning och generationsväxling, hög arbetsbelastning respektive planering av sammanträdesdagar.44 Bestämmelserna om handläggningstid gäller även för ett ärende som har återförvisats från överprövande instans till byggnadsnämn- den för förnyad handläggning (9 kap. 27 b § PBL). Enligt JO bör ett återförvisat ärende dessutom handläggas med förtur.45 har synpunkter på bestämmelserna fram- förts. För det första handlar det om tillämpningsproblem avseende exempelvis vad som är på sökandens initiativ, om sökande kan ändra sin ansökan eller om en ändring ska ses som en helt ny ansökan, om kan avvisa en ansökan utan föregående begäran om komplettering, om genom en begäran om komplettering kan ”tvinga” sökande att ändra sin ansökan och vad som menas med att meddela beslut – dvs. är det när beslutet fattas eller när meddelandet om kungörandet sker? Men också att tidsfris- terna inte är anpassade till ärendenas komplexitet och svårighets- grad. Det har också framkommit att behovet av förlängning av hand- läggningstiden inte sällan har sin bakgrund i att en byggnadsnämnds sammanträdesdatum behöver inväntas, dvs. precis ett sådant skäl som inte ansetts godtagbart. Vidare har framförts att det vore rimligt att även de överprövande instanserna borde ha en författningsregle- rad handläggningstid om avsikten är att verkligen skynda på proces- serna. Se vår bedömning i avsnitt 7.19.13-15. 2017/18:210 s. 18 och 26. 44Se JO:s beslut , dnr 1815-2012, , dnr 4086-2011 och , dnr 1048-2020. 45Se JO 2016/17 s. 354. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor 6.6.2Anstånd med anledning av avvaktan på annat beslut I två situationer får besluta att ett ärende om lov eller förhandsbesked inte ska avgöras förrän annat ärende avgjorts, dvs. fatta ett s.k. anståndsbeslut (9 kap. 28 § PBL). Den första situa- tionen avser när ett ärende om lov eller förhandsbesked avser en byggnad eller ett markområde som omfattas av en ansökan om ex- propriationstillstånd. Den andra situationen avser när ett ärende om lov eller förhandsbesked avser en byggnad eller ett markområde som omfattas av ett påbörjat arbete för att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser. anstånds- beslut får överklagas (13 kap. 3 § PBL). Sedan bestämmelsen infördes i samband med att ÄBPL trädde i kraft har den endast ändrats språkligt.46 Av förarbetena framgår att ändring av ett förhandsbesked inte är tillåten under beskedets giltighetstid.47 Det innebär att en ansökan om lov inte kan vilandeförklaras med stöd av 9 kap. 28 § PBL om positivt förhandsbesked har lämnats och ansökan om bygglov görs för beslutet om förhandsbesked. Om ett ärende om lov eller förhandsbesked avser en byggnad eller ett markområde som omfattas av en ansökan om expropriations- tillstånd får besluta att ärendet om lov eller för- handsbesked inte ska avgöras förrän frågan om expropriationstillstånd har avgjorts (9 kap. 28 § PBL). Ett beslut om anstånd med anledning av en ansökan om tillstånd att expropriera kan meddelas även om annan än kommunen har an- sökt om expropriationen. Bestämmelsen ger inte möjlighet att låta ären- det om lov eller förhandsbesked vila ända till dess att en eventuell expropriation är fullbordad. Det kan ju dröja länge innan t.ex. ersätt- ningsfrågan är avgjord. Beslut i ärendet om lov eller förhandsbesked ska i stället fattas möjligt efter det att ansökan om tillstånd till expropriation slutligt har avgjorts.48 46Jfr 8 kap. 23 § ÄPBL. 1985/86:1 s. 382 f. 1985/86:1 s. 734. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Om ett bygglov för en åtgärd har vägrats på grund av att ett tillstånd till expropriation har getts och det tillståndet har upp- hört att gälla, får en ny ansökan om bygglov till åtgärden dock inte avslås på grund av ett nytt expropriationstillstånd förrän har förflutit från den dag då det första expropriationstillståndet gavs (9 kap. 29 § PBL). kan således inte upprepade gånger vägra lov till åtgärder på grund av att kommunen eller någon annan har fått tillstånd till expropriation som inte utnyttjats. Däremot har i en sådan situation naturligtvis fort- farande en möjlighet att vilandeförklara ansökan om lov på en annan grund, t.ex. för att ett arbete att ändra en detaljplan har påbörjats. Om ett ärende om lov eller förhandsbesked avser en byggnad eller ett markområde som omfattas av ett påbörjat arbete för att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, får bygg- nadsnämnden, i enlighet med 9 kap. 28 § PBL, besluta att ärendet om lov eller förhandsbesked inte ska avgöras förrän planarbetet har av- slutats. Om kommunen inte har avslutat planarbetet från det att ansökningen om lov eller förhandsbesked kom in till bygg- nadsnämnden, ska dock ärendet om lov eller förhandsbesked avgöras utan dröjsmål. Av förarbetena49 till bestämmelsen framgår att det inte har varit möjligt att entydigt uttala vad som ska förstås med att påbörja ett planarbete. Av föreslagna övergångsbestämmelser i senare propo- sitioner bl.a. i propositionen Samordnad prövning av buller enligt och tydliggörs dock att frågan om ett ärende om detaljplan har påbörjats utgår från om handläggningen av detaljplaneärendet har påbörjats.50 Slutsatsen är att ett positivt plan- besked enligt 5 kap. 5 § PBL får anses innebära att en planläggning har påbörjats.51 finns det också protokollförda beslut som visar att frågan har väckts, men om sådana inte finns bör det krävas att kommunen kan peka på någon konkret åtgärd som har vidtagits av något kommunalt organ i form av utredningar, förslag till program 1985/86:1 s. 734. 2013/14:128 s. 68. 2009/10:170 Del 1 s. 440. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Det finns inte något hinder mot att beslut om att på- börja planläggning fattas vid samma tillfälle som beslutet om anstånd.52 Uppräkningen av i vilka situationer kan vilande- förklara en ansökan om lov enligt 9 kap. 28 § PBL är uttömmande. Det innebär att inte har möjlighet att besluta om anstånd i andra situationer. finns andra parallella besluts- situationer där det under vårt utredningsarbete framkommit förslag på att anstånd borde kunna beslutas. En sådan situation är när det område som åtgärden i ansökan om lov ska utföras i omfattas av strandskydd. För att åtgärden om lov ska kunna få utföras krävs då inte bara bygglov utan normalt också strandskyddsdispens. Frågan om strandskyddsdispens prövas dock inte genom bygglovet utan i ett eget ärende efter en ansökan om strandskyddsdispens till kommunen eller (jfr 7 kap. 13–18 h §§ MB). Det finns situationer där den sökande önskar driva olika proces- ser parallellt exempelvis för att vinna tid vid ett eventuellt överkla- gande, men oftast framstår det faktum att dessa tillståndsfrågor inte prövas i ett sammanhang, liksom det faktum att den sökande kan hamna i situationen att bygglov ges som strandskyddsdispens nekas, som förvirrande. Även rent processekonomiskt kan ifråga- sättas om det är lämpligt att gå vidare med en prövning av en ansökan om lov så länge som det är oklart om strandskyddsdispens kan ges. En annan fråga med nära koppling till frågan om lov är processen för fastighetsbildning enligt fastighetsbildningslagen. I detta fall finns i PBL en reglering med möjlighet att ge lov för en avvikelse från detaljplan om avvikelsen har godtagits vid en fastighetsbildning en- ligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighetsbildnings- lagen (9 kap. 30 § första stycket 1 b PBL). Det finns också en be- stämmelse som innebär att ett mål om inlösen av ett markområde enligt 6 kap. 14 § PBL ska förklaras vilande om det vid prövningen av målet om inlösen pågår ett ärende om fastighetsbildning i överensstämmelse med den detaljplan som gäller för markområdet 52Didon m.fl., (2010:900) En kommentar, , kommen- taren till 9 kap. 28 §. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor (15 kap. 3 § andra stycket PBL). Målet om inlösen ska i sådant fall förklaras vilande till dess att fastighetsbildningsärendet är slutligt av- gjort. Det finns dock inte någon möjlighet för att vilandeförklara ett ärende om lov om det för aktuellt område sam- tidigt pågår ett ärende om fastighetsbildning. För det fall en ansökan om lov avser en åtgärd som är beroende av att exempelvis en tomt först avstyckas kan det framstå som olyckligt att inte har möjlighet att vilandeförklara ärendet om lov till dess frågan om avstyckning är slutligt avgjord i en lantmäteriförrättning. Se avsnitt 7.19.16-17 för våra överväganden om behovet av regler- ing av ytterligare situationer i vilka skulle ges möjlighet att vilandeförklara ett ärende om lov eller förhandsbesked i avvaktan på annat beslut. På samma sätt som gäller för ansökningar om lov och förhandsbesked ska en anmälan om att vidta en anmälningspliktig åtgärd handläggas skyndsamt (9 kap. 45 § PBL). Nämnden ska meddela sitt beslut om startbesked från den dag anmälan kom in till nämn- den, eller den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från anmälaren på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag anmälan kom in till nämnden eller från den senare dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från anmäla- ren på hans eller hennes initiativ, har förelagt anmälaren att avhjälpa en brist i anmälan, räknas tidsfristen för handläggningen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av hand- läggningen eller utredningen i ärendet, får tidsfristen förlängas en gång med högst . Bestämmelsen i 9 kap. 27 a § PBL om skriftlig information till sökanden i ett ärende om lov eller förhandsbesked gäller också för anmälaren i ett anmälningsärende (9 kap. 46 § PBL). Även bestämmelsen om handläggningstid för ett ärende som har återförvisats från överprövande instans till nyad handläggning gäller för anmälningsärenden (9 kap. 27 b § PBL). har inga specifika synpunkter på bestäm- melserna om tidsfrister m.m. för anmälningsärenden inkommit, se ovan under avsnitt 6.6.1 om generella synpunkter på regleringen om tidsfris- ter. Vi fördjupar oss därför inte ytterligare i denna del av regelverket. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Ett beslut om förhandsbesked som innebär att en åtgärd kan tillåtas ska innehålla dels en upplysning om att förhandsbeskedet endast gäller om bygglov för åtgärden söks efter det att beslutet om förhandsbesked fick laga kraft, dels en upplysning om att för- handsbeskedet inte innebär att åtgärden får påbörjas, och slutligen de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara förenligt med de förutsättningar som gäller för den kommande bygglovspröv- ningen (9 kap. 39 § PBL). Att förhandsbeskedet ska förses med en upplysning om giltighets- tiden, dvs. fram till efter det att beslutet om förhandsbesked fick laga kraft är av vikt då den lokaliseringsprövning som gjorts i förhandsbeskedet, , är bindande för efterföljande bygglovsprövning och även för överprövande instanser som prövar ett eventuellt överklagande av bygglovet. Att lokaliseringsprövningen gjorts i ett förhandsbesked bör därför också anges i efterföljande bygglovsbeslut. På samma sätt som gäller för lovbesluten ska förhandsbeskeden innehålla de villkor som behövs.53 För förhandsbesked handlar detta i första hand om de villkor och andra förutsättningar som bör gälla för den kommande lovprövningen. Även om vissa grundläggande förutsättningar, som exempelvis frågor om vatten och avlopp, bör vara klarlagda redan innan ett positivt förhandsbesked lämnas54 kan särskilda villkor med krav på utformningen eller utförandet av åt- gärden behöva ställas i förhandsbeskedet för att åtgärden ska kunna tillåtas. Kraven kan vara påkallade av kulturhistoriska skäl, med hän- syn till landskapsbilden eller från t.ex. energihushållnings- eller grund- läggningssynpunkt. Det kan exempelvis vara fråga om att villkora förhandsbeskedet med att åtgärden av miljö- eller kulturmiljöskäl ut- formas, placeras eller utförs på ett visst sätt. Det kan också vara fråga om villkor om att en tillfartsväg ska ordnas genom en lantmäteri- förrättning eller att byggnader ska ha en viss storlek och placering. kan dock inte förena ett beslut om förhands- besked med vilka villkor som helst. Villkoren behöver ha stöd i PBL och också vara tillräckligt preciserade och konkreta. 1985/86:1 s. 753. 54Jfr regeringens beslut , BO 90/2928/P, även RÅ 2006 not. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor att tillkommande bebyggelse ska placeras och utformas i enlighet med bestämmelserna i är således inte tillräckligt. Lagens krav gäller ändå och en hänvisning till bestämmelserna utgör inte sådant villkor ”som behövs”. Villkoren får inte heller innebära att åtgärden villko- ras av resultatet i ett helt annat ärende (exempelvis ett planärende) eller att berörda grannar inte ska ha något att invända.55 Det ska vara rättsligt och faktiskt möjligt för den sökande att uppfylla villkoren på egen hand för att villkoren ska få ställas. kom- munikationsskyldighet, enligt 9 kap. 25 § PBL, ska alltså ha fullgjorts innan ett beslut om positivt förhandsbesked meddelas. Det är dock viktigt att de villkor som behövs framgår av för - handsbeskedet för att det ska vara tydligt vad som har prövats i för- handsbeskedet och vad som återstår att pröva i bygglovet. Om sökanden uppfyller villkoren eller inte får sedan bedömas vid gransk- ning av den ansökan om bygglov som följer på förhandsbeskedet. har inga synpunkter på denna bestäm- melse inkommit. Vi fördjupar oss därför inte ytterligare i denna del av regelverket. Ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov ska innehålla upp- gift om dels vilken giltighetstid lovet har, dels om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, samt slutligen att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett start- besked enligt 10 kap. (9 kap. 40 § första stycket PBL). Beslutet ska också innehålla de villkor och upplysningar som behövs, se närmare beskrivning nedan under . Lovets giltighetstid är beroende av att åtgärden som lovet avser har påbörjats och avslutats (jfr 9 kap. 9, 33, 33 a och 43 §§ PBL), se närmare under avsnitt 6.10. Om fråga är om ett beslut om lov i efterhand ska anges den tid inom vilken nödvändiga änd- ringar i det utförda ska göras. Att ett beslut om lov ska innehålla uppgift om kontrollansvarig hänger samman med att den kontrollansvarige ska komma in så tidigt 55Jfr JO:s beslut , dnr 882-2005. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor som möjligt i processen, dvs. om möjligt redan under projekterings- stadiet.56 Bestämmelsen att ett beslut om lov ska innehålla uppgift om att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän bygg- nadsnämnden har gett startbesked enligt 10 kap. trädde i kraft efter förslag i propositionen En enklare plan- och bygglag57, dvs. i samband med att institutet med startbesked och slutbesked infördes i PBL. tillkom nya bestämmelser om verkställbarhet av beslut om lov i 9 kap. 42 a § PBL. Dessa bestämmelser innebär att det inte alltid räcker att den sökande inväntar start- besked utan också behöver invänta lovets verkställbarhet. Lovets verkställbarhet inträder, enligt huvudregeln, efter det att beslutet har kungjorts. Något krav på att tiden för verkställbarhet ska framgå av lovet finns inte i 9 kap. 40 § PBL, men det får ändå anses vara en sådan upplysning som beslutet bör förses med. Se mer om verkställbarhet av beslut i avsnitt 6.9. Av 9 kap. 40 § PBL framgår inte om beslutet om lov behöver innehålla några skäl för det beslut som ges. Om inget sägs i PBL är dock bestämmelserna i förvaltningslagen tillämpliga. Av 32 § för- valtningslagen framgår att huvudregeln är att ett beslut som kan an- tas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt ska innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka föreskrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myn- dighetens ställningstagande. Det innebär att både bifalls- och avslags- beslut normalt bör innehålla skälen för beslutet. Ytterligare innehåll i beslut som avser MKB-projekt Iregeringens proposition Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen58 föreslås att beslut om lov eller förhandsbesked ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan an- tas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, om åtgärden innebär att området kan tas i anspråk för eller om den vidtas i ett område som redan är ianspråktaget för ett MKB-projekt. 2009/10:170 Del 1 s. 292 och 308 f. samt SOU 2008:68 s. 244 f. 2009/10:170 Del 1 s. 315 ff. 2020/21:174 s. 56 f. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor ingen av detta krav kommer att ske i PBF som en följd av föreslaget bemyndigande i 16 kap. 7 a § PBL. En grundläggande förvaltningsrättslig princip är att ett offentligrätts- ligt tillstånd alltid får förenas med villkor, oavsett om en sådan möj- lighet framgår av specialförfattningen. En myndighet får således även utan författningsstöd förena ett tillstånd med villkor under förutsätt- ning att dessa ligger inom ramen för de syften som ska tillgodoses genom tillståndsgivningen.59 I PBL är villkorsgivning dock särskilt reglerat.