sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — –reglering av undersköterskeyrket16 föreslår regeringen att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade, LSS. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Lagänd- ringarna föreslås träda i kraft . beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdraget att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Kommittén gavs även i uppdrag att utreda förut- sättningarna för att ge kommunerna generella möjligheter till avtals- samverkan.17 Kommittén antog namnet . redovisade kommittén sitt uppdrag.18 Utredningen bedömer att staten bör ta initiativ till generella åt- gärder på nationell nivå som bidrar till rekryteringen till tjänster inom kommunernas verksamhetsområden. Åtgärderna bör syfta till att höja sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i befolk- ningen, särskilt bland utrikes födda. Reglering av yrket undersköterska. Stärkt kompetens i vård och omsorg. 2020/21:175. Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. Stärkt kapacitet i kommunerna för att möta samhällsutvecklingen. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen bereds i . Utredningen nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården beslutade regeringen att tillkalla en nationell sam- ordnare med uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt.19 I betänkandet lyfts fram att det behövs en lång rad strategiska åtgärder för att möta de stora strukturella problem som sjukvården står inför.20 Om vården ska bedrivas effektivt måste hälso- och sjukvårdssystemet såväl i organisatoriskt, kompetens- mässigt som kulturellt hänseende ständigt anpassas. Den nuvarande strukturen vad gäller öppen vård och sluten vård är en viktig bidra- gande orsak till ineffektivitet i hälso- och sjukvårdssystemet. Utredningen resulterade i en ny utredning med uppdrag att göra en fördjupad analys av förslagen i betänkandet. Samordnad utveckling för god och nära vård har utredningen vård (SOU 2016:2) haft i uppdrag att stödja landstingen, berörda myndigheter och organisa- tioner i arbetet med att samordnat och utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primär- vården.21 Arbetet utgör ett viktigt steg i en strukturförändring av det svenska hälso- och sjukvårdssystemet, som innebär att primärvården blir den verkliga basen och första linjen i hälso- och sjukvården. Utredningen överlämnade sitt första delbetänkande.22 överlämnades det andra delbetänkandet.23 Utredningens tredje delbetänkande lämnades i juni 2019.24 Huvudbetänkandet lämnades i mars 2020.25 Utredningen föreslår att det som kallas En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. God och nära vård. God och nära vård. Vård i samverkan. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Utredningens uppdrag och arbete för hemsjukvård i stället bör benämnas hälso- och sjukvård i hem- met. Då blir det tydligare att den vård som ges i en persons bostad är lika betydelsefull som vård på sjukhus. Det enda som skiljer är platsen. Utredningen menar att fler patienter också ska få rätt till en individuell plan. Detta behöver förtydligas i flera olika lagar. överlämnades det sista betänkandet som avrapporterar uppdra- get kring psykisk ohälsa.26 Utredningen har resulterat i ett reformarbete som pågår. Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder som kan främja införande av välfärdsteknik för ökad trygghet och som stärker självständighet och livskvalitet för äldre och som avlastar personal och moderniserar verksamheten.27 överlämnades betänkandet med förslag om åtgärder för att välfärdstekniska lösningar bredare ska kunna införas inom äldreomsorgen.28 Utredningen bedömer att det är en nationell ange- lägenhet att digitalisera vård och omsorg och att enskilda kommuner eller regioner bland annat saknar de organisatoriska förutsättningar som krävs. Utredningen bereds i . Regeringen beslutade att inrätta en delegation, Tillitsdelegationen, med uppdrag att inom ramen för befintliga regelverk vidareutveckla en tillitsfull styrning av och stat- lig verksamhet.29 – har Tillits- delegationen arbetat för att främja en mer tillitsbaserad styrning och ledning av kommuner och landsting inom välfärdstjänsterna vård, omsorg och skola. God och nära vård - Rätt stöd till psykisk hälsa. Välfärdsteknik i äldreomsorgen. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. Tillit i styrningen. Utredningens uppdrag och arbete Ett delbetänkande kring ersättningsmodeller lämnades i juni 2017.30 Ett huvudbetänkande som omfattar den första delen av upp- draget i välfärdssektorn redovisades i juni 2018.31 Då överlämnades också en forskningsantologi32 och ett delbetänkande angående tillsyn.33 fick Tillitsdelegationen ett tilläggsdirektiv att stödja statliga myndigheter att utveckla en mer tillitsbaserad styr- ning och ledning.34 Ett betänkande redovisades i oktober 2019.35 Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv som förlängdes , med uppdrag om en gemensam obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda.36 Tillitsdelegationen över- lämnade sitt slutbetänkande till regeringen den 24 juni 2020.37 Betänkandet om en gemensam utbildning inom statsförvalt- ningen remissbehandlas . Regeringen tillsatte 2018 utredningen om genomförandet av ett natio- nellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård, då man såg ett behov av att stärka förutsättningarna för att bästa möjliga kunskap ska användas i hälso- och sjukvården.38 I sitt betänkande lämnar utred- ningen ett flertal förslag, bedömningar och rekommendationer med syfte att stärkta strukturer för en god hälso- och sjukvård. Det innebär bland annat att ett nationellt sammanhållet system för kunskaps- baserad vård får långsiktiga förutsättningar att utvecklas genom att en överenskommelse sluts mellan stat, regioner och kommuner.39 Utredningens förslag bereds i . Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Med tillit växer handlingsutrymmet – Tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. En lärande tillsyn – Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen. Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. Genomförandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen om fast omsorgskontakt i En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att lämna förslag om hur en fast omsorgskontakt kan införas i , både för verksamheter i privat och offentlig regi.40 Syftet med att införa en fast omsorgskontakt är att öka delaktigheten och självbestämmandet för äldre personer som har hemtjänst samt att öka tryggheten både för de äldre och deras anhöriga. Utredningen lämnade sitt betän- kande i november 2020.41 Utredningens förslag bereds i . beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att se över socialtjänstlagen och vissa av uppgifter.42 Uppdraget har omfattat att föreslå åtgärder som bland annat kan bidra till en rättssäker tillgång till . Översynen ska leda till en lagstiftning som bland annat underlättar effektiva insatser som baseras på kunskap och hög kvalitet. Utredaren har även haft i upp- drag att se över socialtjänstlagens indelning i olika grupper. redovisade utredningen sitt uppdrag.43 Utredningen förslag bereds i . Regeringen uppdrog åt en kommission att utvärdera reger- ingens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommu- nernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter.44 Coronakommissio- nen lämnade sitt delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin i december 2020.45 Kommissionen slutsats är att äldreomsorgen stod oförberedd och illa när pandemin slog till. Detta bottnar i strukturella brister, Införande av en fast omsorgskontakt i . Fast omsorgskontakt i . Översyn av socialtjänstlagen. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag. Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid -19. Äldreomsorgen under pandemin. Utredningens uppdrag och arbete vilka varit kända före virusutbrottet. För dessa brister bär den sittande regeringen och tidigare regeringar det yttersta ansvaret. ska avsluta sitt uppdrag . Utredningen om en äldreomsorgslag och stärkt medicinsk kompetens i kommuner tillsattes en utredning med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen (2001:453), SoL, med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om och som bland annat innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan. Utredaren ska också överväga och vid behov lämna förslag som stär- ker den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen.46 Uppdraget ska redovisas . Med detta kapitel vill vi ge en bakgrund till ämnet för utrednings- uppdraget – kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre. En kort historisk återblick ges, för att dagens vård och omsorg ska sättas i sitt sammanhang. Tyngdpunkten utgörs av en beskrivning av hur Ädel-reformen har påverkat vården och omsorgen om äldre. Sist redovisas de nationella målen för äldrepolitiken. 2.1Från fattigstuga till eget hem För att kunna förstå hur det omgivande samhället påverkar vården och omsorgen om äldre kan det vara värt att göra en kort historisk återblick. 2.1.1En förändrad syn på boende för äldre Äldreomsorgen i har sina rötter i gamla tiders fattigvård.1 1956 antog socialhjälpslagen (1956:2) som ersatte fattig- vårdslagen. , beslutade om riktlinjer för ålderdomshemmen. Där angavs att vården måste respektera den äld- res integritet, intressen och individuella önskemål samt i största möj- liga utsträckning inriktas på att de äldre skulle få leva ett oberoende liv i sina egna hem.2 har boen- deformerna för äldre utvecklats och bostadsstandarden förbättrats. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer, s. 85. f. Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Angående vissa frågor rörande åldringsvården, s. 60 ff. socialtjänstlag (1980:620) infördes en skyldighet för kommunerna att inrätta särskilda boendeformer för service och om- vårdnad för äldre människor.3 2.1.2Eget hyreskontrakt – en viktig markering I samband med den så kallade Ädel-reformen, som genomfördes , utökades ansvar avseende vård och service för äldre ytterligare. I socialtjänstlagen infördes bland annat en skyldighet för kommunerna att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre med behov av särskilt stöd. Till de särskilda boendeformerna hörde ålderdomshem, , gruppbostäder och de sjukhem som överfördes från regionerna i och med reformen.4 Sjukhemmen, som inrymt den gamla långvården, avvecklades eller byggdes om. Den äldre person som flyttade till det som efter Ädel-reformen benämndes särskilt boende (SÄBO) fick ett eget hyreskontrakt. Det egna hyreskontraktet var en viktig mar- kering, att den äldre är en person med rätt att bestämma i sitt hem och över sitt liv. I samband med Ädel-reformen fick också en lagstadgad skyldighet att inrätta dagverksamheter. Kvarboendeprincipen har varit vägledande för hur svensk äldreomsorg utformats. började alter- nativ till ålderdomshemmen att växa fram. Tre skäl har angetts för detta. Folkpensionsreformen 1948 innebar att äldre personer inte längre behövde flytta till ålderdomshem på grund av fattigdom. Det andra skälet var att bostadsstandarden förbättrats. Det tredje skälet var den nya verksamheten hemtjänst, som kom . Hjälp kunde ges i den äldre personens hem. Utbyggnaden av service- husen bidrog också till en utveckling av en omsorg på individens villkor. 320 § SoL, finns nu i 5 kap. 5 § SoL. 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. utvecklades hemtjänst och hemsjukvård dygnet runt. Även äldre personer som behövde vård och omsorg kvälls- och fick möjlighet att bo kvar hemma.5 2.2Äldreomsorgen – en del av den generella välfärdspolitiken Samhällets syn på äldre personer, och på insatser som ges till indivi- den, kommer till uttryck i lagar och förarbeten. I portalparagrafen socialtjänstlag uttrycks den grundläggande synen: alla insat- ser inom ska främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. I propositionen som låg till grund för lagen redovisas att målen inom äldreomsorgen är självbestämmande och normaliser- ing. Servicen som den äldre väljer ska ges utan ingrepp i den per- sonliga integriteten.6 Införandet av socialtjänstlagen var en konsekvens av ett förändrat synsätt : stöd till äldre personer ska ses som en del av den generella välfärden som vi alla har rätt till under livet. När socialtjänstlag förbereddes, beslutades och infördes vistades många äldre med långvariga behov av hälso- och sjukvård i landstingens långtidsvård på sjukhus, sjukhem och motsvarande.7 Detta gjorde att uppgifter inom äldreomsorgen mer kom att inriktas på övergripande planering och sociala tjänster medan sjukvårdsinsatserna ansågs vara landstingens ansvar.8 Efter att socialtjänstlag trätt i kraft kom frågor om samverkan och samordning mellan huvudmännen att bli alltmer centrala inom äldreområdet.9 Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer, s. 85 f. Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. 1979/80:1 Del A. 7Alexanderson, P (2018). värdegrunder – etik i förarbeten och lagar om fattig- vård. Socialvården – Mål och medel, s. 314. Äldreomsorg i utveckling, s. 181 och 207 ff, Prop. 1987:88:176 Om äldreom- sorgen inför 90-talet, s. 60 och 68 ff. 2.2.1Ädel-reformen och kommunernas samlade ansvar Äldre personer skulle i och med Ädel-reformen få sina behov av trygghet, omvårdnad samt medicinsk och social service tillgodo- sedda utan att vara hänvisade till institutioner eller institutionslik- nande boende.10 Det förväntades att utbyggnaden av särskilda boen- den skulle öka. När det gäller den hälso- och sjukvård som kommunerna fick ansvar för, framhöll regeringen att ansvaret ska vara av samma art som regionens motsvarande ansvar. Kvaliteten skulle vara densamma som inom regionens hälso- och sjukvård. Den delen av det kom- munala ansvaret reglerades därför i den dåvarande hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763), HSL och inte i en särskild lag eller i social- tjänstlagen. På en central punkt skilde sig kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar från landstingens. Läkarinsatser omfattas inte. Även om läkarmedverkan har stor betydelse i vårdarbetet, så bedömde då regeringen dessa insatser tidsmässigt och i allmänhet som en liten del av det samlade service- och vårdarbetet. Det ansågs därför naturligt att läkarinsatserna skulle hållas samman inom primärvården.11 I anslutning till Ädel-reformen infördes lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård (betal- ningsansvarslagen) för personer som var medicinskt färdigbehandlade vid regionens enheter för somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård. gäller lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. upphörde betalningsansvars- lagen för viss hälso- och sjukvård.12 Genom Ädel-reformen fortsatte utvecklingen från åldringsvård till äldreomsorg mot en mer samlad vård och omsorg om äldre personer, där vård och omsorg står för insatser som regleras både i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL och socialtjänstlagen (2001:453), SoL.13 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. s. 38 ff, samt jfr. betänkande 1990/91:SoU9 Ändrad ansvarsfördelning inom äldre- omsorgen m.m. 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. s. 58 f. 2016/17:106. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, s. 27 och 70. 13SOU 2017:21 Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer, s. 27. Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Jfr termbank, vård och omsorg – hämtad . Utgångspunkten för den svenska äldrepolitiken har formulerats i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Äldre kvinnor och män ska –kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, –kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, –bemötas med respekt –ha tillgång till god vård och omsorg.14 –vården och omsorgen ska vara jämlik och jämställd.15 Dessa mål är utgångspunkter för en hållbar kompetensförsörjning inom vården och omsorgen om äldre. En förutsättning för att äldre ska få en vård och omsorg av god kvalitet är tillgången på perso- nal med rätt kompetens. God bemanning och en effektiv organisering av arbetet leder till trygghet och säkerhet för den äldre.16 2.2.3Den demografiska utvecklingen ställer krav på långsiktig planering Kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre är en av våra viktiga framtidsfrågor. Det hänger samman med den demo- grafiska utvecklingen. Andelen äldre i förhållande till befolkningen i arbetsför ålder är en av de högsta i världen. Enligt SCB:s prognoser kommer denna utveckling att fortgå de kommande 20 åren, för att sedan plana ut på en relativt hög nivå.17 SCB beräknar att andelen personer har ökat – från dagens 534 000 till cirka 801 000 personer. Andelen äldre invånare varierar dock kraftigt mellan olika kommuner.18 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken, avsnitt 6.1 s. 60 ff. 2019/20:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 9, avsnitt 6.4, bet. 2019/20 SoU 1, rskr. 2019/20:135. Nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget, s. 167. Slut- betänkande av . 18SCB:s befolkningsframskrivning 2020. visar också på tilltagande regionala demografiska obalanser och ökad polarisering mellan stora och små (särskilt avlägset belägna) kommuner.19 De socioekonomiska skill- naderna påverkar kommunernas kapacitet att utföra sina uppgifter och erbjuda välfärd och service.20 , s. 275. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget, s. 193. Slut- betänkande av . 3Dagens vård och omsorg om äldre är tillsammans med den kommunala hälso- och sjuk- vården den viktigaste aktören i vården och omsorgen om äldre per- soner som behöver insatser från samhället. Detta kapitel beskriver dagens vård och omsorg om äldre, de olika insatser som ges och hur många personer som får insatserna. Sist redogörs för kostnadsutvecklingen inom området. 3.1Så många får vård- och omsorgsinsatser är tillsammans med den kommunala hälso- och sjuk- vården den viktigaste aktören i vården och omsorgen om äldre per- soner som behöver insatser från samhället. Framstegen inom sjukvården kan innebära att enskilda visserligen kan ha mindre behov av sjukhusvård, men behöver mer vård, stöd och omsorg av primärvården, hemsjukvården, och anhöriga. Hela systemet hänger ihop – framsteg på ett område kan få konsekvenser i en annan del av systemet.1 Det har betydelse för kom- petensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre. 3.1.1Alltmer avancerad vård sker i hemmen har i en förstudie beskriver den kommunalt finan- sierade hälso- och sjukvårdens expansion.2 Allt fler äldre personer med komplexa vårdbehov får kvalificerad sjukvård i hemmet, bland annat till följd av att patienter skrivs ut snabbare från sjukhusen och 1Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre, s. 15 f. Lägesrapport . 2Socialstyrelsen (2019). Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. Dagens vård och omsorg om äldre de tekniska möjligheterna att ge vård i hemmet har ökat. En effekt blir också att rehabilitering och habilitering i större utsträckning behöver utföras i den kommunala hälso- och sjukvården. Samman- taget ställer detta krav på personalresurser och kompetens. Dess- utom är behoven av samordnade insatser från flera utförare vanliga, vilket medför krav på samverkan med både socialtjänst och regio- ner.3 Mycket vård och omsorg om äldre utförs av anhöriga.4 är det av befolkningen som har insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, i form av hem- tjänst, särskilt boende eller korttidsboende. Kommuner och Regioner (SKR) bedömer att om behovet inom åldersgruppen fort- sätter att vara detsamma, och tillgången till insatser oförändrad, innebär det en ökning . Detta kommer ske som den del av befolkningen som är 20–minskar något.5 hade sammanlagt 400 000 personer, , minst en pågående insats enligt 4 kap. 1 § SoL vilket är ungefär lika många som året innan. Detta motsvarar av befolkningen ; av kvinnorna och av männen. Av dessa personer bodde 108 000 på särskilt boende – kvinnor och män.6 Bland personer hade av kvinnorna och av männen någon insats . Bland personer bodde av kvinnorna och av männen på särskilt boende under året.7 Om man i stället räknar insats som ges en speciell dag, så hade drygt 324 697 äldre personer minst en verkställd insats enligt SoL 3Socialstyrelsen (2019). Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård, förstudie s. 7–8. 4Socialstyrelsen (2020). Anhöriga som vårdar eller stödjer närstående äldre personer, s. 25. Underlag till en nationell strategi. World Population 2017. 2017: (2020). Vård och omsorg om äldre, s. 15. 6Socialstyrelsen (2021). Statistik om socialtjänstinsatser till äldre. Dagens vård och omsorg om äldre Det motsvarar av befolkningen och äldre.8 Trygghetslarm, hemtjänst, särskilt boende och matdistribution var de vanligaste insatserna. Under coronapandemin har betydligt färre äldre personer fått en hemtjänstinsats utförd . Detta framgår av en analys som har gjort. minskade andelen bland personer . Rädsla för att bli smittad kan vara en rimlig förklaring.9 10 Detsamma gäller för personer som flyttade in på SÄBO. började antalet som flyttade in på SÄBO öka igen men ligger fort- farande på betydligt lägre nivåer än medelvärdet 2014–2019.11 Allt fler kommuner inför modeller för att förenkla kommunernas biståndsbedömning av hemtjänstinsatser. Trenden är tydlig att allt fler äldre personer beviljas hemtjänst genom förenklad bistånds- bedömning. fick 1 624 personer hemtjänst genom förenklad biståndsbedömning i 17 kommuner, jämfört med 298 personer i 14 kommuner 2019.12 När det gäller den nya bestämmelsen i 4 kap. 2 § a SoL om att socialnämnden i kommunen kan erbjuda hemtjänst till äldre personer utan föregående behovsprövning har haft regeringens uppdrag att analysera och ge förslag på hur kommunerna på lämpligt sätt kan redovisa uppgifterna. På kort sikt kan uppgif- terna hämtas in genom de undersökningar som görs inom ramen för öppna jämförelser. På föreslår att registret för äldre och personer med funktionsnedsättning kompletteras med uppgifter om insatser beviljade enligt den nya bestämmelsen.13 8Socialstyrelsen (2021) Statistik, Tabell 1a. Antal med pågående beslut om insats . Fördelade efter ålder, kön och insatstyp. Riket.Statistik om social- tjänstinsatser till äldre 2020. 9Socialstyrelsen (2021). Vård och omsorg för äldre, s. 121.