sou · H9B351d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag: I jaktlagen ska införas en förverkande- regel som innebär att utöver brottsföremålsföreverkande så ska det värde som ett fridlyst artexemplar har som representant för sin art alltid förklaras förverkat. Vårt förslag påverkar inte befintliga förverkanderegler i jaktlagen. Den enda förändringen är att om någon begått jaktbrott eller jakt- häleribrott, där exemplar av fridlysta djur eller ägg är inblandade, ska dessutom viltets artvärde förklaras förverkat. Viltets artvärde ska be- stämmas med utgångspunkt i det värde fridlysta djur och växter har som representant för sin art. 14.20.4 Förslag: Artvärdesförverkande i fiskelagen Utredningens förslag: I fiskelagen ska införas en förverkande- regel som innebär att utöver brottsföremålsföreverkande så ska det värde som ett fridlyst artexemplar har som representant för sin art alltid förklaras förverkat. Vårt förslag påverkar inte befintliga förverkanderegler i fiskelagen155. Den enda förändringen är att om någon begått fiskebrott där frid- lysta artexemplar är inblandade ska dessutom exemplarens artvärde förklaras förverkat. Artvärde ska bestämmas med utgångspunkt i det värde för fridlysta djur och växter har som representant för sin art. 155Fiskelag (1993:787). Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott 14.20.5 Förslag: Artvärdesförverkande i smugglingslagen Utredningens förslag: I smugglingslagen ska införas en förver- kanderegel som innebär att, utöver brottsföremålsföreverkande, så ska det värde som ett fridlyst artexemplar har som representant för sin art alltid förklaras förverkat. Vårt förslag påverkar inte befintliga förverkanderegler i smugglings- lagen. Den enda förändringen är att om någon begått brott enligt smugglingslagen där fridlysta artexemplar är inblandade ska dess- utom exemplarens artvärde förklaras förverkat. Artvärde ska bestäm- mas med utgångspunkt i det värde för fridlysta djur och växter har som representant för sin art. 14.20.6Förslag: Förordning om djur och växters värden som representant för sin art Utredningens förslag: En förordning ska införas där värden för fridlysta arter anges. får i uppdrag att i samarbete med SLU Art- databanken, Havs- och vattenmyndigheten och ta fram en lista över de värden som ska gälla för samtliga fridlysta djur och växter. Utredningen har sett över möjligheten att inom ramen för utred- ningen ta fram en lista med de värden som ska gälla för fridlysta djur och växter med förordningar om värden som förlaga. I det arbetet har vi funnit att den formel som används för att beräkna värdena i innehåller variabler som i viss mån baseras på vär- deringar, bedömningar och antaganden som inte självklart bör över- föras direkt till svenska förhållanden. Utredningen finner därför att det bör utredas närmare exakt vilka värden som ska gälla i och hur dessa ska tas fram. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott har tagit fram listor med värden för alla fridlysta djur och växter, för jaktbart vilt och vissa fiskar.156 Värdena på listorna räknas fram med hjälp av en formel (Väisänens formel) som justeras bero- ende på djurslag. Den grundläggande formeln är: värdet (A) = (U × S / K) × 200 €. Variablerna står för följande: •U = index för oförnybarhet som baseras på djurets vikt. Tanken är att ju större djuret är desto mindre är förökningstakten. An- tagandet baseras på forskning. Vikten omvandlas till ett index i en logaritmisk skala. (Det bör finnas med i den fortsatta diskus- sionen att små däggdjur kan ha långsam förökningstakt, exempel- vis fladdermöss.) •S = index för utrotningshot i landet som baseras på rödlistan. De akut hotade (CR) får indexvärdet 20, starkt hotade (EN) får 15, sårbara (VU) får 10, nära hotade (NT) får 5 och livskraftiga (LC) får indexvärdet 1. Värdet kan också ökas beroende på om arten har ett extra värde som inte redan behandlats. Exempelvis om en stor del av den europeiska populationen häckar i eller om djuret har ett stort estetiskt värde. •K = index för stammens storlek i landet som i fåglarnas fall base- ras på antalet häckande par, se tabell nedan. Tabell 14.1 Index för stammens storlek – fåglar 101–1 000 1 001–10 000 10 001–100 000 100 001–1 000 000 1 000 001– 156Miljöministeriets förordning om riktgivande värden på fridlysta djur och växter (9/2002), Jord- och skogsbruksministeriets förordning om riktgivande värden för levande vilt (241/2010), Jord- och skogsbruksministeriets förordning om värdena för hotade fiskar och fiskar på till- bakagång (614/2019). Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott I avsnitt 9.10.4 finns flera exempel på vilka värden formeln lett till för olika fridlysta djur. Bland de jaktbara arterna har flertalet åsatts ett riktgivande värde på medan det högsta värdet som en individuell brunbjörn kan ha är 15 500 euro157 I listan för fridlysta arter återfinns flera fåglar med ett åsatt värde på , medan havsörnar och fjällrävar ur fjällbeståndet åsatts det högsta värdet på , undantaget den endemiska arten saimenvikare med värdet . Några värden för växter har inte beslutats utan för dessa ska ett utlåtande inhämtas från den regionala miljöcentralen.158 infördes riktgivande värden för hotade fiskar och fiskar på tillbakagång. Vid framtagandet av de nya värdena användes Väisänens formel med modifikationer så att den också tog hänsyn till bland annat fiskens sexuella mognadsålder , ökat behov av skydd rela- terat till bestämmelserna i fiskeriförordningen (1360/2015) och vatten- områdenas betydelse.159 Utredningen erfar att det i finns planer på att se över listan över riktgivande värden för fridlysta arter. Uppdrag till att ta fram en lista Vi anser att det är viktigt att en lista med artvärden för fridlysta djur och växter tas fram för att underlätta myndigheters och andras arbete med värdering av dessa arter. En sådan lista bör utformas på en vetenskaplig grund med hänsyn till nationella och kulturella särdrag. Listans värden kan baseras på en formel, som i , eller på annat sätt avspegla arternas värde. Vid framtagandet av riktvärden för arterna behöver överväganden göras av vilken noggrannhet som behövs och vad värdena ska representera. Det kan finnas andra sätt att bedöma arternas förnybarhet. får därför i uppdrag att i samarbete med SLU Artdatabanken, Havs- och vattenmyndigheten och ta fram en lista över de värden som ska gälla för samtliga fridlysta djur och växter. 157Jord- och skogsbruksministeriets förordning om riktgivande värden för levande vilt (241/2010). 158Miljöministeriets förordning om riktgivande värden på fridlysta djur och växter (9/2002). 159Koljonen, M-L., et al. Talouskalojen arvojen määrittäminen ja ehdotus laittomasti pyydettyjen kalojen korvausarvoiksi. Luonnonvara- ja biotalouden tutkimus 61/2019. [Relevanta delar av artikeln översatta av utredningen genom google translate varefter viss kontroll gjorts med finsktalande personer]. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott Ytterligare användningsområden för listan Listan med värden för värdeförverkande kan även tjäna som ledning i de olika sammanhang som myndigheter och domstolar ska bedöma hur allvarlig skada som förlust av exemplar av en viss art innebär, till exempel vid avgörande av ringafallen enligt 29 kap. 11 § eller huruvida ett artskyddsbrott ska betraktas som grovt. 14.20.7 Motsvarighet till artvärdesförverkande för invasiva arter Vi har övervägt att den som gjort sig skyldig till brottet otillåten hantering av invasiv främmande art ska dömas att till staten förverka det värde som artexemplaret av den främmande arten representerar. Värdet för den invasiva främmande exemplar skulle i så fall ha beräknats med motsatt utgångspunkt, det vill säga vilken kostnad exemplaret för med sig, en kostnad som i sin tur skap beräknas i vilken skada förekomsten av exemplaret representerar. Här behöver det utredas närmare hur ett sådant förverkande ska gå till; huruvida det ska handla om att ersätta markägaren för de skador som en invasiv art har orsakat på skogs- eller jordbrukspro- duktion eller för statens kostnader med att försöka utrota eller be- gränsa den främmande invasiva arten. Frågan är också huruvida ett utsläppande av en främmande invasiv art i någons produktion skulle till kunna ge upphov till skadeståndsanspråk från den som drabbas av angreppet. Fokus i utredningen har legat på skydd av arter ur ett fridlysningsperspektiv. Att utreda artvärdesförverkande rörande in- vasiva arter låter sig inte göras inom ramen för denna utredning, sär- skilt inte eftersom man skulle behöva tänka från motsatt perspektiv, särskilt när det gäller hur artvärdet ska räknas ut. Vi menar ändå att det kan finnas anledning att utreda frågan vidare. Dock lägger vi inte något förslag om det. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott 14.21Förslag: Krav på tillstånd för handel som sker i större omfattning eller i förvärvssyfte Utredningens förslag: Artskyddsförordningens regler i 26 §, om krav på tillstånd för handel som sker i förvärvssyfte, ska ändras så att tillståndskravet omfattar handel som sker i större omfattning eller i förvärvssyfte. Begreppet yrkesmässigt tas bort, eftersom yrkesmässig verk- samhet förutsätts ske i förvärvssyfte. Yrkesmässig verksamhet be- döms därmed omfattas av begreppet i förvärvssyfte. Det nuvarande kravet på tillstånd för handel omfattar levande exem- plar av alla arter som skyddas enligt EU:s fågel- och livsmiljödirek- tiv. Eftersom det är förbjudet att handla med sådana arter, både levande, döda och produkter av arterna (25 § artskyddsförordningen), kan kravet på tillstånd för handel endast omfatta sådana exemplar som är undantagna från förbudet mot handel (30 § artskyddsför- ordningen). Tillstånd krävs även när det gäller handel med levande CITES-listade djur- och växtarter. Syftet med nuvarande bestämmelse i 26 § artskyddsförordningen är inte att förbjuda handel, utan att tillsynsmyndigheten (länssty- relsen160) ska ha möjlighet att kontrollera verksamheter som är så pass omfattande att det kan ha betydelse för artskyddet. Tillstånds- processen medför att gör tillsyn i samband med pröv- ningen, att en lämplighetsprövning görs av sökande samt att verksam- heten måste redovisa161 de exemplar som omsätts inom ramen för tillståndet. har handel med levande exotiska djur för sällskap och hobby främst skett via zoo-butiker, men i takt med den ökade digi- taliseringen sker alltmer sådan handel via internet. har vanligen tillstånd för handel enligt artskyddförordningen, eftersom verksamheten är yrkesmässig, medan det är oklart i vilken omfatt- ning internet-handeln har eller behöver ha tillstånd. 1607 och 8 §§ miljötillsynsförordningen (2011:13). 16151–53 §§ artskyddsförordningen (2007:845). Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott Handel förekommer också med levande CITES-listade växter, exempelvis kaktusar och orkidéer. Eftersom odlade (artificiellt för- ökade) växter är undantagna kravet på tillstånd för handel (31 § art- skyddsförordningen) syftar det följande resonemanget endast på vilda exemplar. Handel med vilda exemplar av CITES-listade växter före- kommer sannolikt, men det är inte klarlagt i vilken omfattning detta sker. Exempel finns dock på illegal import av vildsamlade kaktusar från . Det är också möjligt att det förekommer handel med vilda orkidéer. Det är känt hos nationella myndigheter att det under benämning hobbyverksamhet bedrivs omfattande handel med CITES-listade arter inom landet, verksamheter som inte är möjliga att kon- trollera. Försäljning sker ofta direkt från uppfödare eller handlare som saknar försäljningslokaler, och kommuniceras via annonser, slutna fora, Facebook-grupper mer mera på internet eller vid mässor. För CITES-listade arter som köps och säljs inom EU krävs aktivt sökande på internet eller vid mässor för att upptäcka verksamheten. Sker försäljning i slutna grupper på internet kan det krävas regelrätt underrättelsearbete för att myndigheterna ska kunna skaffa kunskap om verksamhetens existens. Aktörens fysiska placering framgår inte nödvändigtvis vilket försvårar tillsynen. Problemet är särskilt påtag- ligt för verksamheter som är omfattande avseende antal djur eller dju- rens värde då sådana verksamheter kan ha flera skäl att undvika myn- dighetstillsyn (skatt, djurskydd) som de är av stort intresse för tillsyn.162 Sammantaget konstaterar utredningen, vilket kan bekräftas av myndigheterna som ingår i den nationella operativa gruppen för art- skydd (NOGA), att det förekommer omfattande handel inom lan- det med levande CITES-listade arter som exempelvis reptiler, pil- giftsgrodor och papegojor. Handeln är till stora delar okontrollerad, vilket dels medför en rad risker, bland annat för artskyddsbrotts- lighet, ekonomisk brottslighet och för att djur utsätts för lidande. Vad gäller hur omfattningen av handel ska bedömas måste det avgöras från fall till fall. En rimlig avvägning kan vara att även handel med enstaka exemplar kan omfattas av krav på tillstånd, om handeln gäller art som inbringar mycket höga belopp för enskilda exemplar vid försäljning. Exempel på sådana arter är vissa stora, sällsynta 162Statens jordbruksverk (2019), Förslag på åtgärder för ett stärkt arbete mot artskyddsbrott, s. 17–18. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott papegojarter, som kan betinga priser i storleksordningen 50 000– per exemplar. Det är också rimligt att handel ska om- fattas av tillståndsplikt om den sker i större omfattning än vad som ingår i en hobby. I de fall exemplar köps in enbart för att säljas vidare kan slutsatsen vara att sådan handel sker i förvärvssyfte och inte främst med den egna hobbyn som syfte. Det krävs inget tillstånd enligt nuvarande 26 § artskyddsförord- ningen för yrkesmässig handel med odlade växter, enligt undantaget i 31 § förordningen. Utredningen ser ingen anledning att ändra på detta, men föreslår att begreppet odlade i 31 § ändras till artificiellt förökade, för att ordvalet bättre ska stämma överens med CITES-reglerna och intentionen. Eftersom både fågeldirektivet och livsmiljödirektivet är minimi- direktiv, har rätt att gå längre än vad direktiven kräver, så länge det inte medför hinder mot andra delar av . Ut- redningen bedömer att krav på tillstånd för den som bedri- ver handel i större omfattning eller annars i förvärvssyfte, enligt 26 § artskyddsförordningen, inte strider mot andra delar av EU:s regel- verk och att kravet är nödvändigt för att tillsynsmyndigheten ska kunna kontrollera den lagliga handel som sker i större omfattning eller i förvärvssyfte (jämför analysen i avsnitt 16.4.5). Utredningen bedömer att det är nödvändigt, med hänsyn till det skydd som behövs för de arter som omfattas av 26 § artskyddsför- ordningen, att även handel som sker i större omfattning ska omfattas av krav på tillstånd, tillsammans med handel som sker i förvärvssyfte. Eftersom verksamhet som är yrkesmässig rimligen måste bedrivas i förvärvssyfte föreslår utredningen att begreppet yrkesmässig utgår från bestämmelsen, eftersom det ändå omfattas av begreppet i förvärvssyfte. Genom tillstånd kan förutsättningar ges för tillsyn i privata bostäder har i ett utkast till vägledning för 26 § artskydds- förordningen beskrivit vilka konsekvenser det kan få om tillstånds- kravet utökas till att omfatta verksamheter som eventuellt kan bedrivas i privata bostäder.163 I denna vägledning konstaterar 163Naturvårdsverkets vägledning om tillämpningen av 26 § artskyddsförordningen (2007:845) om handel med levande hotade växter och djur som sker yrkesmässigt eller annars i förvärvs- syfte, remissversion , dnr NV-05976-19. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott ket att vid tillståndsprövningen ska bedöma om den sökande har en lokal som är lämplig för verksamheten. En viktig om- ständighet att väga in i den bedömningen är att ska ha möjlighet att göra tillsynsbesök i verksamheten. Det följer av 26 kap. 1 § andra stycket att i sin tillsyn, på eget initiativ eller efter anmälan, i nödvändig utsträckning bland annat ska kontrollera efterlevnaden av samt tillstånd som har med- delats med stöd av bland annat artskyddsförordningen. För att kunna fullgöra sina tillsynsuppgifter har rätt att få tillträde till fastigheter och byggnader för att kunna kontrollera att tillstånd och villkor följs. När det gäller privata bostäder finns dock en inskränkning i denna tillträdesrätt. Enligt 28 kap. 6 § andra stycket får till- träde till bostäder endast ske i den utsträckning det behövs för att förebygga eller undanröja olägenheter för människors hälsa. Det inne- bär att tillsyn av artskyddsreglerna inte i sig självt ger mandat att få tillträde till en privat bostad, eftersom artskyddet har ett annat syfte än att skydda människors hälsa. Undantag skulle kunna föreligga för viss typ av verksamhet som avser hållande av arter, om det med artskyddstillsynen ska bedrivas tillsyn som avser risk för olägenheter för människors hälsa. Exempel på detta kan vara förvaring av giftormar i en privatbostad. Det finns där risk för olägen- het för människors hälsa om ormarna hålls på ett olämpligt sätt och kan rymma. Det skulle i andra fall kunna vara fråga om lukt- eller ljudstörningar. Tillsyn av hälsoskydd enligt 9 kap. är dock ett kommunalt ansvar som inte kan åberopa. Samord- ning av tillsynen kan dock ske. Tillsynsmyndigheter ska enligt 1 kap. 17 § första stycket miljötillsynsförordningen (2011:13) samordna till- synen om det är ändamålsenligt och möjligt. Mark- och miljödomstolen har i en dom gjort bedömningen att det är i princip uteslutet att bedriva tillsyn av tillstånd enligt 26 § artskyddsförordningen i en bostad med stöd av till- trädesregler.164 Tillstånd ska därför som huvudregel inte ges om den föreslagna lokalen för tillståndet är del av sökandens eller annan per- sons bostad. I vissa fall bedömer att det kan vara möjligt att meddela tillstånd även för verksamhet som bedrivs i en bostad, under förutsättning att verksamheten bedrivs i en i tillståndet särskilt angiven del av bostaden. Denna del ska vara avskild från övriga 164Mark- och miljödomstolen i , dom , mål nr M 2858-10. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott bostaden och får inte användas för bostadsändamål. Vid tillsyn måste kunna nå denna avskilda del utan att passera något bo- stadsutrymme. Om sådan avskildhet har varit en förutsättning för att tillstånd har meddelats, men avskiljningen inte upprätthålls, inne- bär detta att verksamhetsutövaren inte har följt tillståndet. I ett sådant fall kan det finnas laglig grund för att återkalla tillståndet. Ett alternativ kan vara att i tillståndet föreskriver som villkor att tillståndsinnehavaren har en skyldighet att ge tillsyns- myndigheten tillträde för tillsyn och kontroll av verksamheten. Det ska inte innebära att tillsynsmyndighet kan tvinga sig in i någons hem, men att nekat tillträde ska vara en laglig grund för att återkalla tillståndet eftersom ett villkor inte följs. Utredningen bedömer sammantaget att det är rimligt att fler verk- samheter prövas för tillstånd, även om det kan medföra ökad arbets- börda för myndigheter och enskilda. En striktare tolkning av reglerna kan motiveras genom att syftet är att förbättra samhällets kontroll av en ökande handel med hotade arter. 14.22Förslag: Ändringar i artskyddsförordningens definitioner Utredningens förslag: Definitionerna av art- och habitatdirek- tivet och fågeldirektivet tas bort. Begreppet odlade växter byts ut mot artificiellt förökade växter med hänvisning till definitionen i EU:s CITES-förordning 865/ 2006, artikel 56. Art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet I artskyddsförordningen definieras art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Eftersom dessa begrepp används endast i bilagan före- slår utredningen att de tas bort. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott Odlade/artificiellt förökade växter I 31 § artskyddsförordningen finns ett undantag från tillstånds- kravet i 26 § som gäller odlade växter, fasan, rapphöna och gräsand. Tillståndskravet gäller handel med vissa levande djur och växter. Syftet med undantaget från 26 § är att befria exempelvis handelsträdgårdar från krav på tillstånd när handeln gäller odlade växter. Utredningen konstaterar att det kan råda osäkerhet angående definitionen av odlade växter och att det kan medföra brister i skyddet av vissa arter. Även i 35 § artskyddsförordningen används begreppet odlade väx- ter. I det fallet gäller det att odlade växter är undantagna från för- budet att preparera vissa växter yrkesmässigt utan tillstånd. IEU:s CITES-förordning 338/97 används begreppet artificiellt förökade växter. Enligt förordningen finns undantag för handel med vissa artificiellt förökade arter och hybrider. 165 En definition av arti- ficiellt förökade växter finns i kommissionens CITES-förordning 865/2006, artikel 56166: Artikel 56 Artificiellt förökade exemplar av växtarter 1.Ett exemplar av en växtart skall anses vara artificiellt förökat endast om den berörda medlemsstatens behöriga administrativa myndighet i samråd med en vetenskaplig myndighet är övertygad om att följande kriterier är uppfyllda: a) Exemplaret är, eller härrör från, växter som är uppodlade från frön, sticklingar, delningar, kallusvävnad eller annan växtvävnad, sporer eller annat förökningsmaterial under kontrollerade förhållanden. b) Det odlade föräldramaterialet har anskaffats och bibehålls i enlig- het med definitionen i artikel 1.4a. c) Skötselmetoden ger långsiktig garanti för att det odlade föräldra- beståndet kan bibehållas. d) Vad beträffar inympade växter, har både rotstocken och ymp- kvisten förökats artificiellt i enlighet med leden a och b. För tillämpningen av led a ska med kontrollerade förhållanden avses en icke-naturlig miljö som är kraftigt styrd av människan, vilket kan, men inte är begränsat till att, innefatta jordbearbetning, gödsling, ogräs- bekämpning, bevattning eller plantskolebehandling såsom plantering i kruka, i trädgårdssängar och väderskydd. För agarträproducerande taxa, som produceras genom frön, sticklingar, ympning, luftavläggning, del- ningar, kallusvävnad eller annan växtvävnad, sporer eller annat förök- ningsmaterial, ska med under kontrollerade förhållanden avses en trädplan- 165Rådets förordning (EG) nr 338/97 av om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, artikel 7. 166Kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. Förslag som syftar till att förebygga artskyddsbrott tering, inbegripet annan icke-naturlig miljö, som är styrd av människan i syfte att framställa växter eller växtdelar och växtprodukter. 2.Virke och andra delar eller produkter från träd odlade i enarts- bestånd ska anses vara artificiellt förökade i enlighet med punkt 1. 3.Träd från agarträproducerande taxa som odlats i odlingar såsom a) trädgårdar (privata och/eller gemensamma trädgårdar), b) statliga, privata eller gemensamma planteringar, antingen med en art eller med flera arter, ska anses vara artificiellt förökade i enlighet med punkt 1. Enligt artikel 62 till kommissionens CITES-förordning 865/2006 är artificiellt förökade växter undantagna från förbuden i artikel 8.1 i rådets CITES-förordning 338/97 och inget intyg ska krävas för han- del med sådana exemplar. Utredningen föreslår att begreppet odlade växter ersätts med arti- ficiellt förökade växter i artskyddsförordningen och de föreslagna bestämmelserna i 8 kap. , för att de svenska reglerna bättre ska överensstämma med översättningen av . I 2 § ska en hänvisning införas till den utförliga definitionen i kommissionens CITES-förordning 865/2006, artikel 56. 14.23Förslag: Havs- och vattenmyndigheten ska vara vetenskaplig Utredningens förslag: Havs- och vattenmyndigheten ska vara vetenskaplig för frågor som gäller vattenlevande arter.