sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — Att samla ägg kan innebära artskyddsbrott i och med att 4 § art- skyddsförordningen dels omfatta förbud mot att ta bort eller skada ägg, dels förbjuder störningar som påverkar fågelartens möjlighet till reproduktion eller utbredning. Det är sådan störning som förbjuds i 4 § artskyddsförordningen och som kan vara straffbar som artskydds- brott enligt 29 kap. 2 b § . En störning som sker spora- diskt och inte bedöms påverka bevarandestatus är alltså inte straffbar som artskyddsbrott enligt 29 kap 2 b § . För att kunna döma någon för artskyddsbrott måste det alltså visas antingen att denne har tagit ett ägg eller bo eller skadat detta eller orsakat stör- ningar av fåglar på ett mer kvalificerat sätt. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Det finns en rad andra bestämmelser i artskyddsförordningen som handlar om hantering av ägg. Enligt 16 § artskyddsförordningen är det förbjudet att importera, exportera eller reexportera ägg med embryo av arter som lever vilt inom EU158 (undantaget djur som åtkommits lagligt med stöd av jakt- lagen). Vidare förbjuder artskyddsförordningens 23 § förvaring och transport av fågelägg med embryo av samma arter. I 30 § görs dock undantag för ägg som har insamlats lagligt med stöd av jaktreglerna. I 25 § finns ett direkt förbud som gäller ägg från arter som mar- kerats med n eller N i artskyddsförordningens bilaga 1. Dessa ägg får inte förvaras för försäljning, inte heller bjudas ut till försäljning eller säljas, köpas eller bytas. Förbudet omfattar dessutom alla fåglar av arter som lever vilt inom EU:s europeiska territorium. För alla arter som omfattas av 25 § gäller förbudet samtliga levnadsstadier, där ägg ingår. Förbudet i artskyddsförordningen mot förvaring för försäljning omfattar alltså samtliga ägg från vilda fåglar, förutom i de fall äggen faller under något av undantagen i 30 § samma förordning. Undantaget gäller ägg som är insamlade i enlighet med jaktlagen om inte annat följer av jaktförordningens 33 §, eller på annat sätt visas vara lagligt. I 26 § anges att det krävs tillstånd för att yrkesmässigt eller annars i förvärvssyfte bedriva handel med ägg med embryo av arter som lever vilt inom EU. Formuleringen som återkommer i ett antal bestämmelser, ”ägg med embryo”, är otydlig och omfattar inte det som faktiskt är av- sikten att lagstiftningen ska reglera all hantering av ägg med hänsyn till skyldigheter enligt och Fågeldirek- tivet, det vill säga att lagstiftningen ska gälla även urblåsta ägg, alltså äggskal. 9.15.9Övergivna bon och odugliga ägg När det gäller ägg som är övergivna eller som av andra skäl inte kan kläcka en levande fågel kan följande noteras. Av 3 § jaktlagen följer ett förbud att ta viltets ägg. Till jakt räknas att göra ingrepp i viltets bon och att ta eller förstöra fåglars ägg. Orden fåglars ägg syftar på 158Rätteligen inom EU:s europeiska territorium. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund ägg som lagts av fågel. Någon hänvisning till äggets förmåga att kläcka en levande fågel görs inte. En tillämpning av 3 § jaktlagen enligt sin ordalydelse kan inte missförstås. Därför inkluderar bestämmelsen alla fågelägg i bon, där ägget är intakt och inte krossat, oavsett om ägget kan komma att kläcka en fågel eller inte.159 9.15.10 Ägg från fåglar som hålls i hägn Fåglar som hålls i hägn eller andra anläggningar kan dels betecknas som vilt, om de tillhör arter som förekommer i vilda populationer någonstans i världen, dels som tamdjur (domesticerade djur), i de fall arten har hållits av människan att i princip all för- ökning kontrolleras av människan i syfte att gynna mänskliga behov. I förekommer fåglar av både vilda arter och tamfåglar i hägn och anläggningar av olika slag. Nedan beskrivs översiktligt vilka olika typer av förvaring av levande fåglar som förekommer. För de verksamheter som måste ha hägntillstånd enligt 41 a § jaktförordningen gäller också undantaget enligt 8 § samma förordning, som innebär att det är lagligt att plocka ägg från de fåglar som hålls i hägnet. Alla typer av hägn som förvarar levande djur måste också ha till- stånd enligt djurskyddsreglerna. Nedan beskrivs olika typer av fågel- hägn som förekommer i . Som fjäderfä räknas höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, änder, gäss, vaktlar, duvor, fasaner, rapphöns och strutsfåglar (Ratitae) som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, kött- eller äggproduktion eller för utsättning.160 Vissa av dessa arter är domesticerade tamdjur för livsmedelsproduktion medan andra betecknas som vilt. Den som håller fjäderfä, oavsett hur många, ska anmäla detta till . Kravet gäller även fjäderfän för personligt bruk, till exempel hobbyhöns, men undantag gäller för sällskapsfåglar som hålls utan kommersiellt syfte.161 159Se domskälen i tingsrätts dom av i mål B 2746-14. 160Statens jordbruksverks definition, exempelvis i Statens jordbruksverks föreskrifter om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä (SJVFS 2010:58). 161Jordbruksverkets webbplats: (). Förebygga artskyddsbrott, bakgrund De arter som måste anmälas är ankor, duvor, fasaner, gräsänder, gäss, höns av arten (inklusive slaktkyckling), kalkoner, pärlhöns, rapphöns, strutsfåglar (Ratitae) och vaktlar. Dessa räknas inte som sällskapsfåglar. Ägg från domesticerade arter kan likna vilda släktingars Även arter som räknas som domesticerade tamdjur kan ha vilt levande släktingar i naturliga populationer. Tamhöns härstammar eventuellt från röd djungeltupp (), förekommer vilt i fem olika underarter), som fortfarande lever i sydöstra . Det är inte klar- lagt när de första hönsen domesticerades, men de tidigaste fynden av tamhöns härstammar från Induskulturen (2500–. Fort- farande kan tamhöns få fertil avkomma med röd djungeltupp, vilket tyder på att den tama varianten trots domesticeringen har kvar grund- drag från den vilda formen. Tamkalkonen (Gallopavo gallopavo) härstammar ursprungligen från men arten infördes till . Den vilda kalkon som förekommer i (Meleagris gallopavo) är samma art som tamkalkonen och efter utsättning förekommer bestånd i bland annat och . Arten anges i EU som införd. Sammantaget finns det risk för att ägg från fåglar som betecknas som fjäderfä och förvaras i hägn eller andra anläggningar för livs- medelsproduktion kan likna och även förväxlas med ägg från vilt levande fåglar av närbesläktade arter. Vilt enligt jaktlagen, även prydnadsfåglar Förvaring av fåglar av arter som räknas som vilt kräver hägntillstånd enligt 41 a § jaktförordningen. Struts, emu, vaktel, fasan, rapphöna, gräsand med flera arter förekommer vilt i naturen i livskraftiga popu- lationer, om än inte alltid i svensk natur. Struts hålls främst för köttproduktion medan fasan, rapphöna och gräsand föds upp och sätts ut i naturen för jaktändamål. Vaktel (Coturnix coturnix) bör betecknas som vilt, eftersom den förekommer naturligt som flyttfågel i både och andra länder inom EU. Vaktel förekommer också i uppfödning för produktion av Förebygga artskyddsbrott, bakgrund kött och ägg, men då rör det sig vanligen om japansk vaktel (Coturnix japonica), som har hållits som tamfågel i i cirka 1 . Hägn för prydnadsfåglar som till exempel mandarinand, brudand, kungsfasan och svart svan ingår i denna kategori av anläggningar, eftersom arterna förekommer i vilt tillstånd i andra länder. Hägn för rehabilitering av vilt Även hägn för rehabilitering av vilt måste ha hägntillstånd enligt 41 a § jaktförordningen eftersom fåglarna hålls i förvar av människan än 48 timmar.162 Enligt vägled- ning163 behövs dock inget tillstånd enligt 23 § artskyddsförordningen eftersom fåglarna förvaras och syftet är att de ska sättas ut igen. Rehabiliteringshägn som har tillräckligt stora utrymmen kan ta emot alla arter av fåglar som förekommer vilt inom , alltså även stora fåglar som svanar och örnar. För att hålla sjöfåglar krävs att det finns en vattenanläggning. Vanligen är rehabiliteringstiden för vilt begränsad , därefter ska djuren vara friska nog att släppas ut igen. Om det inte är sannolikt att detta kan uppnås ska djuren avlivas direkt vid intagning. I enstaka fall kan fåglar hållas , till exempel om det gäller flyttfåglar som inte kan släppas ut . Fåglar kan hållas i hägn för olika typer av forskning, men utred- ningen har inte tillgång till någon information om omfattningen . Enligt finns det ett hägn för blåmesar, men det kan också förekomma att andra arter hålls i mer eller mindre tämligen tillfälliga hägn för forskningsändamål. 1622 § föreskrifter och Allmänna råd om vilthägn och inhägnader för han- delsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare (NFS 2002:20). 163Naturvårdsverket (2019), Vägledning om tillämpningen av 23 § och 25 § artskyddsförord- ningen när det gäller förvaring m.m. av levande fåglar. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Hägn för stödutsättning av hotade arter Uppfödning i hägn för utsättning i naturen, i syfte att förstärka popu- lationer av hotade arter, förekommer på Ark och några andra djurparker i . Arter som föds upp i hägn för stödutsättning i naturen är för när- varande berguv, vitryggig hackspett, vit stork och fjällgås. Burfåglar som hålls för sällskap och hobby Enligt 23 § artskyddsförordningen är det förbjudet att förvara och transportera levande fåglar av arter som förekommer vilt inom EU:s europeiska territorium. Detta gäller även om fåglarna är fången- skapsuppfödda. Det är alltså inte tillåtet att hålla vilda fåglar av dessa arter i bur för sällskap och hobby i , till skillnad från vissa andra länder inom EU, där det är tillåtet att hålla fångenskapsupp- födda fåglar av vilda arter. Flertalet exotiska fågelarter som hålls i privata hem för sällskap och hobby bör i juridisk mening betecknas som ”vilt”, eftersom de vanligen hör till arter som förekommer vilt i naturen någonstans i världen. Vissa arter, eller varianter av arterna, kan dock betecknas som domesticerade om de har hållits av människan att all avel har styrts för att passa mänskliga behov. Som exempel kan nämnas tamduva, som främst hålls för tävlingsflygning, men även kanariefågeln, där burfågelvarianten har fått ett eget vetenskapligt namn: Serinus canaria forma domestica. Även tamduvan (Columba livia) har fått tillnamnet domestica, för att skilja den variant som hålls av människan från vilda släktingar som lever fritt i naturen, i den ur- sprungliga formen av arten. Den ursprungliga formen av kanariefågel förekommer fortfarande i vilda populationer på , som faktiskt är en del av EU:s europeiska territorium (de makaronesiska öarna ). Av 35 kap. 1 § följer att jaktbrott preskriberas och artskyddsbrott . Förebygga artskyddsbrott, bakgrund 9.16Kort utblick mot regleringen i tre andra nordiska länder rörande ägg I fredades fåglars bon och ägg genom viltloven redan på 1960- talet. Trots detta fortsatte samlandet. ham- nade saken i fokus sedan det stått klart att utländska samlare var i och samlade ägg. I och blev över 130 000 ägg beslagtagna i stora aktioner och flera tusen av dessa härrörde från norska fåglar. Beslagtagna kartor visade att samlarna hade mycket god kännedom om den norska naturen och om de mest sällsynta fåg- larnas häckningsplatser.164 Viltloven kompletterades 2004 av en före- skrift som förbjöd innehav av äggsamlingar. I är det för- bjudet att ha en äggsamling om man inte ansökt om att få ha den innan förbudet infördes. om innførsel, utførsel, besittelse mv. av truede arter av vill fauna og flora () gäller bevarandet av arter som om- fattas av och andra naturlig viltlevande arter som är eller kan bli hotade av utrotning till följd av handel (1 kap. 1 §). Föreskriften reglerar bland annat besittning och kommersiellt visande av vissa exemplar. Av 2 kap. 8 § gäller att man endast får ha vissa exemplar i sin be- sittning om man kan framvisa ett CITES-ägarcertifikat som ställts ut av Miljødirektoratet. Ägarcertifikat för besittning av exemplar i bilaga 1, lista A kan utfärdas om sökaren visar att: •ett eller flera av undantagen i 11 till 14 §§ är uppfyllda •innehavet inte är till skada för bevarandestatus •exemplaret är lovligt förvärvat och •exemplaret inte ska utnyttjas kommersiellt. För exemplar av vissa arter kan ägarcertifikat utfärdas när sökanden visar att besittningen inte är till skada för bevarandestatus och att exemplaret är lovligt förvärvat. 164NRK (2016): Sjanseløs mot eggtyvene. /trondelag/xl/eggroverne-1.12933735, publi- cerad . Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Enligt 5 kap. 27 § ska exemplar eller produkter av vissa arter mär- kas. Det handlar bland annat om uppstoppade exemplar, skinn för uppstoppning, jakttroféer, fågelägg och noshörningshorn. Ägg och äggsamlingar ska märkas med ägarcertifikatets nummer, med permanent markör. Enligt författningen utförs märkning i av Miljødirektoratet eller den direktoratet bemyndigar.165 Enligt Miljødirektoratets hemsida går det till så att om man har en äggsamling som man vill registrera så gäller kraven endast ägg från A-listade arter och utvalda B-arter enligt CITES-förordningen. Äggen ska då märkas med vattenfast tusch och ett fotografi med varje ägg och nummer ska skickas till Miljødirektoratet för registrering. Där- efter utfärdas ett ägarbevis för äggen.166 Av viltföreskriften167 (§ 7–5) framgår bland annat att det är för- bjudet att överlåta ägg samt att det finns en registreringsplikt för ägg. Det är inte tillåtet att förvärva, motta, ge bort, sälja eller annonsera om fågelägg från vilda arter. Sådana ägg kan dock överlåtas till musei- verksamhet eller för vetenskapliga ändamål. Fågelägg som är lovligt införskaffade, innan denna förskrift trädde i kraft, ska registreras i Fall- viltbasen innan . Det är inte något totalförbud mot insamling i . I om jakt- og fangsttider samt sanking av egg og dun for jaktsesongene fra og med 1. til og med 31. framgår av 6 § att det är det tillåtet för grunneier eller bruker (markägare eller användare, notera dock att enligt Fylkesmannen i Nordland så gäller det endast mark- ägare168) att samla ägg av vissa arter i vissa områden. Det gäller fram- för allt olika måsfåglar, andfåglar och gäss. Föreskriften gäller även in- samling av dun. Det kan dock vara svårt att skilja ägg som är lagliga att plocka från de som är skyddade. Statens naturoppsyn ger ut en broschyr som visar de olika äggen. Att samla ägg är en gammal tradi- tion längs norska kusten och äggen samlas för att ätas.169 165Forskrift om innførsel, utførsel, besittelse mv. av truede arter av vill fauna og flora 5 kap. 28 §. 166Miljödirektoratets ”frågor och svar om CITES” /for-private/ handel-med-trua-arter-cites/sporsmal-og-svar-om-cites. 167Forskrift om skadefelling, dødt vilt og bruk av vilt i oppdrett, forskning og dyrepark (vilt- forskriften), Hjemmel: Fastsatt av Miljødirektoratet 1. med hjemmel i lov 29. mai 1981 nr. 38 om jakt og fangst av vilt (viltloven) § 7 jf. delegeringsvedtak 1. nr. 4322, § 26 nr. 4 og 5 jf. delegeringsvedtak 2. nr. 3, § 26 nr. 8, § 49, § 49a og lov 19. nr. 100 om forvaltning av naturens mangfold (naturmangfoldloven) § 18 første ledd jf. delegeringsvedtak 20. nr. delegeringsvedtak 9. nr. 168Fylkesmannens hemsida: /Nordland/Miljo-og-klima/Verneomrader/ vis-hensyn-til-fuglene-som-hekker-i-stottvaret-naturreservat/ senast besökt . 169Fröya nyheter, ; /nyheter/sanker-du-riktige-egg, senast besökt den Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger170 omfattar enligt 1 § ägg från vilda fåglar, som naturligt förekommer i den danska naturen och ägg från andra vilda fåglar som omfattas av fågelskyddsdirektivet. Av 2 § följer att ägg från sådana fåglar inte får samlas in i naturen, inte heller får de förvaras eller på annat sätt be- sittas, mottagas, köpas, säljas, överföras, lånas ut, transporteras eller utställas, såvida inte det är tillåtet enligt annan lagstiftning. Redan i andra stycket finns ett undantag, nämligen för insamling etc. av ägg från gräsand i konstgjorda kläckerier, ägg från skadade fasan-, gräsand- eller rapphönsreden för avel, och ägg från fasaner som har fångats i enlighet med ett särskilt tillstånd från Styrelsen for Miljøstyrelsen. Enligt tredje stycket åligger det den som innehar ägg från fångenskapsuppfödda fåglar av de arter som omfattas av 1 §, att kunna styrka att det inte är tal om ägg från vilda fåglar. I 3 § stadgas att den som för ikraftträdandet av denna förordning lagligen hade en eller flera äggsamlingar med totalt 20 fågelägg eller mer (som omfattas av § 1, stycke. 1) så får hen, trots bestämmelserna i § 2, fortsätta lagra och äga dessa ägg. En förutsätt- ning för detta är att den berörda personen har meddelat det totala innehavet för registrering hos Miljøstyrelsen i enlighet med bestämmelserna i § 9, och att anmälan har godkänts av Miljøstyrelsen. Om man för ikraftträdandet av denna förordning lagligen hade en eller flera äggsamlingar med totalt mindre än 20 ägg så har man, enligt 5 §, trots bestämmelserna i § 2 rätt att fortsätta förvara och äga dessa ägg utan anmälan. Av 4 § följer att om det fanns flera lagliga äggsamlingar i samma hushåll så ska dessa ägg anses tillhöra en och samma samling vid be- stämningen av huruvida äggen är registreringspliktiga enligt reglerna i § 3 och § 5. Den enskilda familjemedlemmen kan härefter bara för- vara och äga sin del av samlingen förutsatt att den berörda personen har anmält äggen för registrering hos Miljø- styrelsen i enlighet med reglerna i § 9, och att anmälan har godkänts av Miljøstyrelsen. När en person som lagligen äger ägg dör, kan arvingarna eller den som är ansvarig för dödsboet på arvingarnas vägnar lagligen äga äggen 170BEK nr 936 af 27/06/2016. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund medan dödsboet hanteras.171 Den som ärver äggen kan utan särskilt tillstånd sedan ha äggen efter mottagandet. Innan dessa 3 månader löper ut måste emellertid en ansökan lämnas in till Miljøstyrelsen om tillstånd att fortsätta att äga äggen. Tillståndet är villkorat av att Styrelsen for Miljøstyrelsen finner det styrkt att äggen är lagligt åtkomna. Tillståndet kan förenas med villkor. Om inte detta sker måste äggen förstöras eller lagligt överföras till Miljø- styrelsen eller till ett museum enligt anvisningar från Miljøstyrelsen. Undantag görs för kommunala, statliga och statliga erkända museer och forskningsinstitutioner samt kommunala, statligt erkända såväl som andra godkända eller anmälda självstyrande utbildningsinstitu- tioner som när förordningen trädde i kraft hade ägg i sin besittning. Dessa har rätt att fortsätta att inneha och förvara dessa ägg utan an- mälan till Miljøstyrelsen. Nämnda museer har också rätt att ta emot, förvara och äga ägg som överförs till museet i enlighet med Miljø- styrelsen anvisningar när någon har dött. Det åligger alltid dessa museer och institutioner att bevisa att ägg, som dessa besitter, har förvärvats före ikraftträdandet av denna förordning eller förvärvats vid döds- fall.172 Det finns också möjlighet till dispens. Miljøstyrelsen får, med förbehåll för fågelskyddsdirektivet, i enskilda fall bevilja av dispens för att fortsätta lagra och inneha ägg som innehavaren kan bevisa var i hans besittning för förordningens ikraftträdande, vilket var . Dispens kan beviljas med villkor, inklusive märkning och registrering av äggen.173 Det finns särskild blankett för anmälan (enligt § 3, § 4 och § 5, stycke 2), som ges ut av Miljøstyrelsen. Anmälan måste åtföljas av fotografier som möjliggör identifiering av de ägg som omfattas av anmälan. Anmälan ska innehålla information om var äggen förvaras. Anmälaren ska också bifoga den ytterligare information om som är nödvändig för identifiering och registrering av äggen i fråga. Anmä- laren har också skyldighet att ge Miljøstyrelsen tillträde för inspek- tion av äggen. Vidare får Miljøstyrelsen förelägga innehavare av fågel- ägg att låta förse dessa med ett identifikationsnummer eller annan form för märkning enligt Miljøstyrelsen anvisningar. Miljøstyrelsen kan besluta att sådan märkning kan ersätta artbestämning av ägg. 171Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger § 6. 172Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger § 7. 173Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger § 8. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Miljøstyrelsen får också ställa som krav för godkännandet av en an- mälan att anmälaren betalar nödvändiga utgifter för genomförandet av en registrering av ägg som kan ligga till grund för en senare iden- tifiering av äggen, inklusive kostnader för bestämning av arten lik- som kostnaderna för eventuell märkning. Kostnaderna måste stå i en rimlig proportion till samlingens kvalitet och storlek. Om det sker förändringar i den informationen som lämnats i samband med an- mälan, inklusive ändring av förvaringsplats, måste anmälaren senast efter ändringen anmäla denna till Miljøstyrelsen.174 Bestämmelserna är straffsanktionerade. Om inte högre straff åläggs enligt annan lagstiftning, ska böter åläggas den som 1.bryter mot reglerna i § 2, stycke 1 2.har ägg som har anmälts till Miljøstyrelsen och som på begäran av Miljøstyrelsen misslyckas med dela ytterligare information eller misslyckas med att ge Miljøstyrelsen tillträde för inspektion, eller 3.misslyckas med att meddela Miljøstyrelsen den information som den är skyldig till att anmäla. Straffet kan uppgå till fängelse om brottet begås av- siktligt eller av grov oaktsamhet, och om det för över- trädelsen har orsakat betydande skador på de intressen som lagarna är avsedda att skydda eller framkallat fara för sådan skada, eller er- hållit eller förväntat en ekonomisk fördel för personen själv eller andra. Företag etc. (juridiska personer) kan hållas straffrättsligt an- svariga enligt reglerna i strafflagen 5. kapitel.175 Av 6 kap. 49 § 2 momentet naturvårdslagen följer att det är förbjudet att inneha, transportera, sälja och byta samt saluföra och byteshandla med individer av de djurarter som hör till bilaga IV (a) till livsmiljö- direktivet förutom det vilt och de icke fredade djur som avses i 5 § jaktlagen. Förbudet gäller även växter och växtarter i bilaga IV (b) samt delar eller avledningar av dem. Detsamma gäller de fåglar som 174Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger § 9. 175Bekendtgørelse om æg fra vilde fugle og registrering af ægsamlinger § 13. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund nämns i artikel 1 i fågeldirektiv med de undantag som följer av arti- kel 6.2 och 6.3 i direktivet. Det har i finsk rätt diskuterats huruvida dessa stadganden ska tillämpas även på fåglar som är nämnda i jaktlagen eller endast på de fåglar som är fridlysta enligt naturvårdslagen och även på delar eller produkter gjorda av dem. Äggplockning av jaktbara och icke-fredade arter är förbjudet i enligt bestämmelserna i jaktlagen. Undan- tagstillstånd för plockning kan beviljas i vissa fall, dock inte enbart för syftet att ha ägg i en samling. Med beaktande av fågeldirektivets vida tillämpningsområde och ordalydelsen i bestämmelsen kom hov- rätten i fram till att innehavsförbudet i 49 § även gäller ägg från fåglar som nämns i 5 § jaktlagen.176 Här finns alltså ett direkt förbud mot att inneha fågelägg, även om fåglarna nämns som jaktbara fåglar i 5 § jaktlagen. Utformningens förenlighet med legalitetsprincipen ifrågasattes dock av just hovrätt.177 Bestämmelsen innehåller endast ett förbud, inte någon kriminali- sering. Den straffrättsliga regleringen återfinns i 58 § naturresurslagen som bland annat anger att, om gärningen inte ska bestraffas som naturskyddsbrott, ska den som avsiktligt eller av oaktsamhet tar i be- sittning ett djur eller en växt eller en del eller avledning därav i strid med 40 § eller 45 § eller 49 § 2 och 4 mom. Vidare följer av 6 kap. 44 § naturvårdslagen, vad gäller internatio- nell handel med hotade arter, så är innehav i kommersiellt syfte av individer av de växt- och djurarter eller delar eller avledningar därav som avses i CITES-förordningen, att vad som stadgas i nämnda för- ordning gäller.