sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Kulturaktörer som museer upplever själva att de utvecklat sina pedagogiska program och att de i hög grad är anpassade efter läroplanen. Vilken relevans som skolan tillmäter erbjudanden från kultursektorn är dock oklart. En översyn av bidraget Skapande skola antyder att skolor inte ser inslag av konst och kultur som en viktig del av skolans uppdrag och att de inte ser att sådana inslag bidrar skolans måluppfyllelse.36 Våra inter- 35SOU 2009:16, s. 109. 36Statens kulturråd 2020. vjuer med kommunala tjänstepersoner med ansvar för kultur ger samma bild. Kulturpolitiken arbetar på olika sätt för att främja kulturverk- samhet i skolan. Ett exempel är bidraget Skapande skola. –2020 hade i uppdrag att kart- lägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna. Arbe- tet har resulterat i en rapport och i konferenser och seminarier om kulturarvsarbete i skolan.37 Regionala och kommunala kulturaktörer bedriver också ett omfattande arbete för att främja med kultur i skolan genom subventionerade aktiviteter, förmedling av kontakter med kulturaktörer, erbjudande om gratis kollektivtrafikresor med mera.38 Inom utbildningspolitiken framstår intresset för kultur i skolan på nationell nivå som relativt svalt. En översiktlig genomgång av webbplats ger bilden av att myndigheten inte bedriver något större arbete med inriktning mot kultur i skolan. I regleringsbrev finns ett uppdrag om att stimulera ökat läsande bland barn och elever och ett uppdrag att bistå verksamhet med Kulturskolecentrum, men i övrigt saknas direkta uppdrag kopplat till kultur i skolan. Vi bedömer det som angeläget att får ett tydligare uppdrag att främja utbytet skolan och kultursektorn. 5.4.2Digitaliseringen skapar både möjligheter och utmaningar Under pandemin ökade människors digitala kulturkonsumtion och utbudet av digitalt tillgängliggjord kultur är mycket stort. När kulturinstitutioner som eller till- gängliggör kultur digitalt konkurrerar de inte bara med varandra och internationella kulturinstitutioner utan också med plattformar som till exempel Netflix, HBO och Youtube om människors uppmärk- samhet. Mindre aktörer som saknar egna plattformar kan ha ännu svårare att nå en publik. Digitaliseringen möjliggör att mer kultur kan produceras men kan försvåra för den smalare konsten och kulturen att nå ut, eftersom utbudet är så mycket större än före digitali- 38Se till exempel 2019 och Dalabuss 2021. För en redan initierad kulturkonsument med stor digital kompetens innebär digitaliseringen möjligheter att ta del av ett bre- dare utbud av kultur och nya möjligheter att dela och diskutera kul- turupplevelser med personer i andra delar av eller världen. För den mindre initierade kulturkonsumenten kan i stället det stora utbudet på stora kommersiella plattformar medföra att det blir svå- rare att hitta alternativ utanför det breda mainstreamutbudet. Här har kulturkritik en viktig roll för att vägleda konsumenter till kulturupplevelser. Kulturkritiken bidrar till konstformers utveck- ling och till att uppmärksamma och skapa förståelse för konstnärliga verk i alla genrer. Kulturkritik kan även understödja debatt och det demokratiska samtalet. Det är därför ett demokratiskt och kultur- politiskt problem att utrymmet för kulturkritik minskar i traditio- nell media. 5.4.3Kulturen bidrar till utvecklingen av digital kompetens Informationstekniken och digitaliseringen skapar både möjligheter och utmaningar för demokratins utveckling, och för kulturens möj- lighet att bidra till demokratin. finns tillgång till ett överflöd av olika informationskällor, och användningen av dessa källor varie- rar mellan olika individer.39 När utvecklingen medfört att olika indi- vider i befolkningen i lägre grad vänder sig till gemensamma källor för informationsinhämtning har också klyftorna mellan olika åsikter och verklighetsuppfattningar i befolkningen ökat, både i och på andra håll i världen.40 ger digitaliseringen även möjlig- heter för medborgarna att fördjupa och bredda demokratin. som nation har en vision om samhällets digitalisering, vilken finns formulerad i den nationella digitaliseringsstrategin.41 För att samhället ska kunna närma sig visionen på ett säkert sätt behöver landets medborgare vara rustade för den omställning som digitaliseringen innebär. Det behövs utbildning och fortbildning i digital kompetens inklusive källkritik för såväl barn och unga som för vuxna. Kulturen har potential att spela en viktig roll i detta arbete. Exempelvis har behovet av medie- och informationskunnighet () ökat drastiskt i takt med spridningen av desinformation på 39Pariser, E. 2017/18:47. internet och med algoritmers påverkan på den information och kul- tur som människor tar del av.42 är förmågan till källkritik och annan värdering av information, och det är en central kompetens för ett demokratiskt samhälle. Kulturens aktörer, till exempel bibliotek och museer, bedriver redan ett arbete för att stärka denna kompetens. Bibliotekens kärnuppdrag är att verka för det demokratiska sam- hällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning.43 Biblioteken har en lång historik av att arbeta för att främja invånarnas digitala kompetens. För många invånare som sak- nar möjlighet att använda internet hemma är dessutom de datorer som går att använda på biblioteketen en mycket viktig resurs. Detta visade sig inte minst under pandemin, då det finns exempel på att invånare i en kommun där bibliotekslokaler stängt reste till öppna bibliotekslokaler i en annan kommun.44 Ett av museernas uppdrag är att förmedla vittnesbörd om männi- skan och människans omvärld.45 Det är ett folkbildande uppdrag och museerna kan spela en viktig roll för att stärka den källkritiska kom- petensen i samhället. Ett exempel är demokratilabbet som visades på ett trettiotal folkbibliotek runt om i landet. Genom workshoppar möttes biblio- tekarier, skolklasser och lärare i ett alternativt klassrum. Utställ- ningen bygger på ett utbildningsmaterial som har tagits fram av och producerats av museum med stöd av och studieförbundet . Projektet har tidigare finansierats av och syftar till att ge ung- domar insikter som hjälper dem att identifiera vanligt förekommande berättartekniker som döljer antidemokratiska och våldsbejakande innehåll. Utställningen har anammats av som har över- satt den och tillgängliggör den för svenska utlandsmyndigheter för att stötta en demokratiskt och hållbar utveckling i världen, till gagn för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har visat intresse för att använda ut- ställningen i deras arbete med att motverka desinformation. Exemplet illustrerar den potential som finns i samverkan mellan kulturområdets aktörer och verksamheter inom andra politikområden. 42Se till exempel , U. 43Bibliotekslagen (SFS 2013:801). 44Svensk biblioteksförening 2021. 45Museilagen (SFS 2017:563). Vi bedömer att det bör finnas stödformer som stimulerar och möjlig- gör sådan samverkan i högre utsträckning än . Men efter- som det är viktigt att värna kulturens oberoende bör sådana stöd- former finansieras och administreras utanför kulturpolitiken. 5.4.4Kulturen bidrar till social hållbarhet Under pandemin stängdes portarna till kultursektorns byggnader och människor fick i stället ta del av den kultur som är tillgänglig digitalt och utomhus. De kulturarvsverksamheter som bedrivs inomhus och är beroende av en betalande publik drabbades hårt av pandemin. För många ideella kulturarvsverksamheter innebar restriktionerna också att möjligheterna till intäkter genom publika arrangemang försvann, som ett ökat intresse av att besöka kulturarvsmiljöer bidrog till att behoven av underhållsinsatser ökade.46 De ekonomiska ut- maningar som pandemin medförde för ideella kulturarvsverksam- heter föranledde regeringen att införa ett krisstöd om för ideellt kulturarvsarbete vårändringsbudget. De ideella kulturarvsverksamheterna är viktiga för att bevara och till- gängliggöra det gemensamma kulturarvet i hela landet och har också stor betydelse för besöksnäring och företagande i lokalsamhället.47 Kulturarv och kulturmiljöer48 har en ekonomisk och estetisk betydelse och framför allt en kulturell och demokratisk betydelse genom att de bidrar till att skapa tillhörighet och förståelse för vårt samhälles plats i tiden. Kulturarvet säger något om vilka vi männi- skor som lever är och var vi befinner oss, vilka skeenden som lett fram till den punkt där vi befinner oss och vart vi är på väg. Människors historiebruk och användning av kulturarvet – som inkluderar såväl byggnader som hantverk, litteratur, dramatik och musik – är en viktig kraft i den demokratiska samhällsutvecklingen. Samhällets polarisering gör det ännu mer angeläget att det finns resurser för ett kulturarv som bidrar till ett som håller ihop.49 Kulturarvets sociala betydelse är svår att sätta siffror på och måste 2020/21:99. 48Begreppet kulturmiljö avser hela den miljö som är påverkad av människan, och är en del av kulturarvet. En kulturmiljö kan omfatta en kulturhistorisk lämning, en byggnad eller en del av ett landskap, en bygd eller en region. därför bedömas utifrån vad den innebär för människors upplevelser av tillhörighet och delaktighet. Social hållbarhet är svårt att definiera och det finns heller inte någon allmänt accepterad definition av begreppet. Betydelsen av kultur- miljöer, arkiv, bibliotek, museer, ideella kulturföreningar och konst i dessa olika former är i sammanhanget att erbjuda arenor för dis- kussion i syfte att låta olika synsätt mötas och utmana varandra. På så sätt kan samhällsengagemang, tillit och gemenskap utvecklas. Vi bedömer att det är viktigt att konstens och kulturens bidrag till social hållbarhet värnas och att detta reflekteras i satsningar. •Estetiska ämnen i skolan bidrar till elevers källkritiska förmåga, kreativitet och förbereder dem för de utmaningar som följer med dagens bildsamhälle. •Kultursektorns verksamheter har potential att bidra till skolans grundläggande syfte och måluppfyllelse. Men skolan kan behöva stöd i att se vilka värden kulturinslag kan medföra och hur utbyte och samverkan med kultursektorn kan utvecklas. •Kultursektorns aktörer bidrar till och har potential att bidra än mer till ett demokratiskt samhälle och till utvecklingen av digital kompetens. Staten bör skapa förutsättningar för projekt där kul- turverksamheter i samverkan med offentliga verksamheter inom andra politikområden och privata aktörer kan arbeta med demo- kratifrämjande projekt. För att värna kulturens oberoende bör sådana stödformer finansieras och administreras utanför kultur- politiken. 5.5Konst, kultur och kulturarv är en del av hållbara samhällen Pandemin har belyst kulturens viktiga roll i samhället – på global, nationell, regional och lokal nivå. När kulturverksamheter tvingats stänga eller ställa in arrangemang har avsaknaden av de sociala mötes- platser som kulturverksamheterna utgör blivit påtaglig. I samband med att bibliotek stängt finns vittnesmål från kommuner om att av- saknaden av det öppna biblioteksrummet och möjligheten att använda datorer varit stor, särskilt bland socialt utsatta grupper. har pekat på att folkbiblioteken ofta fyller en funktion som medborgarkontor, trots att biblioteken sällan har det uppdraget.50 Internationellt ser vi flera exempel på att kulturens potential att bidra till en bredare samhällsutveckling lyfts fram allt tydligare. I EU:s satsning New European ses den gestaltade livsmiljön som en del i arbete med att ställa om till ett mer hållbart samhälle.51 I sin nya tioårsstrategi har brittiska satt upp tre mål- områden. Ett av dem handlar om att konst och kultur kan bidra till att förändra lokalsamhällen och få dem att blomstra. För att nå målet planerar att investera i lokalsamhällen i samarbete med organisationer inom bland annat utbildning, hälso- och sjukvård och civilsamhälle.52 I en svensk kontext har flera regioner och kommuner tagit fram egna modeller för att bedöma kulturens bidrag till det omgivande samhället, till exempel modell för att identifiera så kallade kreativa kraftfält. Både regioner och kommuner har också använt metoden Cultural planning i syfte att kartlägga platsers kulturella resurser, i syfte att finna det unika som sedan kan utvecklas.53 5.5.1Kultur bidrar till regional tillväxt Målet för den regionala tillväxt- och utvecklingspolitiken är att ut- veckla alla delar av landet och stärka den lokala och regionala kon- kurrenskraften. I den nationella strategin för hållbar regional ut- veckling som gäller 2021–2030 lyfts betydelsen av kultur fram under rubrikerna Hög livskvalitet med goda och attraktiva livsmiljöer och God samhällsplanering.54 Även i de regionala utvecklingsplanerna be- skrivs kulturen ofta som betydelsefull för den sociala aspekten av hållbar utveckling. Kultur beskrivs till exempel som något som kan bidra till ett inkluderande och öppet samhälle.55 50Svensk biblioteksförening 2021. 52Arts Council 2021. 53Myndigheten för kulturanalys 2020. 2020/21:133. 55Tillväxtverket 2019b, s. 56. I tillväxtarbete efter 2020, som bland annat undersöker regionernas framtida prioriteringar i det regionala utvecklingsarbetet, redovisade 13 regioner att de gör prio- riteringar inom kultur.56 Ett flertal av dem lägger särskilt stor vikt vid att det finns behov av att skapa och stärka förutsättningar för ett mer inkluderande kulturutbud och evenemang i såväl större som mindre orter. Flera av regionerna menar, i linje med det, att kulturen behöver göras mer tillgänglig och inkluderande, både för olika platser och olika grupper.57 I en återrapportering av det regionala tillväxtarbetet 2019 lyfter tio regioner fram sitt arbete med kultur och fritid som betydelsefullt för att stärka regionens attraktivitet58, att jämföra med de 13 regioner som lyfte fram att de i sitt utvecklingsarbete inom regional tillväxt efter 2020 ämnar göra prioriteringar inom kultur.59 Av de tio regio- ner som redovisade kultur och fritid som ett viktigt område i det regionala tillväxtarbetet 2019 pekade flertalet på behovet av att ut- veckla den kulturella sektorn för att stärka regionens attraktivitet både för boende och för besökare.60 På regional nivå verkar det alltså finnas en utveckling där kulturen ges mer plats i det regionala utvecklingsarbetet, även om det finns utrymme för ytterligare utveckling. I våra dialoger med näringsmyn- digheter har det dock framkommit att KKN sällan inkluderas i regio- nernas näringslivsstrategier och att många kommunala och regionala näringslivskontor hanterar KKN som ett slags fritidsverksamhet och ibland saknar förståelse för KKN:s affärsnytta. Kulturaktörer får inte tillräcklig del av besöksnäringens intäkter I regeringens nationella strategi för hållbar regional utveckling lyfts bland annat kulturmiljöers betydelse för hållbar regional utveckling fram. I strategin konstateras att det är viktigt att möjliggöra att värde- fulla natur- och kulturmiljöer bevaras, vårdas, används och utvecklas samt att de utifrån gällande förutsättningar kan vara tillgängliga för boende, företagare och besökare.61 59Ibid; 2019b. 2020/21:133, s. 29. Även om kultursektorn lyfts fram som viktig för att stärka regio- ners attraktivitet för besökare uttrycker kulturaktörer som vi har intervjuat att kulturverksamheterna inte värderas tillräckligt inom besöksnäringen. Kulturverksamheter i form av evenemang och kultur- historiska besöksmål är ofta grundorsaken till att människor väljer att resa till en viss plats. Dessa verksamheter får dock ingen, eller endast en liten, del av de intäkter som genereras av besöken. Vi bedömer att det borde undersökas hur intäkter kan omfördelas för återinvestering i kultur och hållbar besöksutveckling med bevarande av platsen i fokus. I saknas tillförlitliga underlag om vilken betydelse dessa verksamheter har för samhällets ekonomi. Bristen på sådana underlag kan bidra till att kultursektorns bidrag till ekonomin inte värderas så högt som det borde. 5.5.2Gestaltad livsmiljö bidrar till attraktiva och hållbara samhällen Under pandemin har många varit hänvisade till sina hemmiljöer eller närliggande livsmiljöer, och betydelsen av dessa miljöers utformning har antagligen varit viktigare . Nya byggnader, offentliga platser och lösningar för infrastruktur blir i de flesta fall bestående i generationer. Väl gestaltade, robusta och funktionella livsmiljöer med framträdande estetiska och konstnärliga värden, där hänsyn tas till kulturhistoriska värden och där hållbara material används, kan stärka hållbarheten samt öka trivseln och människors livskvalitet.62 Därför är det viktigt att tillämpa en omsorgsfull gestaltning av livs- miljön i alla delar av landet. EU-initiativet New European som vi nämnt i avsnitt 5.2 och 5.5 är ett exempel på hur gestaltad livsmiljö är en del i arbetet för hållbara samhällen. presenterade regeringen en samlad politik för gestal- tad livsmiljö.63 Politiken skapar en helhetssyn för utformningen av livsmiljöer med människan i centrum och den är ett mycket bra exempel på hur kulturen skapar värden och bidrar till hållbarhet i andra samhällsprocesser. Arkitektur, form, design, konst och kultur- miljö ska finnas med i plan- och byggprocesser och bidra till ökad kvalitet såväl konstnärligt och estetiskt som socialt. 2017/18:110. I det här avsnittet fokuserar vi på den fysiska miljön men politiken omfattar samtliga rumsliga skalor. Arbetet med gestaltad livsmiljö finansieras i huvudsak inom byggprocessen, inte genom kulturpolitiska medel. Den nationella politiken har satt ett ramverk för arbetet och i många kommuner och regioner runt om i sker också ett aktivt arbete för gestaltad livsmiljö.64 ArkDes har i uppgift att vara nationell mötesplats inom arkitektur, form och design. Föreningen , Form/Design Center samt får medel från regeringen för att verka för form och design regionalt. Vi menar att samarbetet med regionala och lokala mötesplatser och en utveckling av dessa är viktigt för genomförandet av politiken för gestaltad livsmiljö i hela landet. som regeringen presenterade en samlad politik för gestaltad livsmiljö, 2018, fick ett samlat ansvar för samord- ning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. redovisade sitt arbete med det regeringsuppdra- get 2020. Myndigheten konstaterade då att deras uppdrag skulle behöva breddas genom att regeringen även inkluderade näringsliv och akademi i den utpekade målgruppen av offentliga aktörer, detta i syfte att arbetet med gestaltad livsmiljö ska få ett brett genomslag i samhället.65 Även civilsamhälle och enskilda medborgare har en viktig roll att spela för att detta ska kunna ske, enligt Boverket.66 5.5.3Offentlig konst är ett utvecklingsområde En viktig del av gestaltad livsmiljö är arbetet med offentlig konst. Centralt för arbetet med offentlig konst är enprocentsregeln, som säger att en procent av budgeten för byggnationer av fastigheter, infra- struktur och offentliga miljöer ska investeras i konstnärlig gestaltning. Enprocentsregeln är en princip som kan tillämpas på olika sätt och den är inte reglerad i lag.67 har den offentliga konsten utvecklats på ett posi- tivt sätt och fått ökad spridning i landet. En anledning till det är poli- tiken för gestaltad livsmiljö och Statens konstråds uppdrag 2018–2020 att verka för stärkt kunskapsutveckling inom offentlig konst och 66Ibid; 2021. gestaltning av gemensamma miljöer.68 Till skillnad från andra kultur- områden har den offentliga konsten under pandemin fortsatt att produceras och vara tillgänglig för publiken, även om arbetet med nya gestaltningar delvis har försvårats. I våra intervjuer med kulturaktörer har det framkommit att offent- lig konst är ett komplicerat område som innebär samverkan med aktörer inom andra politikområden och som ofta inkluderar arbete med offentliga upphandlingar. Många aktörer befarar att utveck- lingen kommer bromsas upp nu när Statens konstråds uppdrag att vara kunskapsnav för offentlig konst har upphört. För att utveck- lingen ska kunna fortsätta ser vi behov av en nationell kunskapsplatt- form för offentlig konst. Ett aktivt arbete med gestaltad livsmiljö är viktigt i alla delar av landet. Enprocentsregeln generar emellertid inte några projekt på platser utan ekonomisk tillväxt, vilket kan hindra arbetet med gestal- tad livsmiljö i glesbygden. På slutkonferensen för konstprojekt 2020 formulerades ett förslag om att en procent av vinsten från statliga bolag i glesbygd bör vikas för satsningar på offentlig konst i områden utan tillväxt. Detta skulle troligen öka till- gången till offentlig konst i många delar av landet. Staten tillämpar enprocentsregeln i lägre grad än kommuner och regioner. Regeringen har dock uttryckt att det är viktigt att staten agerar som en förebild och själv tillämpar regeln, och 2018–2020 hade i uppdrag att utarbeta ett metodstöd för hur staten kan tillämpa enprocentsregeln. En följd av detta är att statliga fastig- hetsägares intresse för konstnärlig gestaltning har ökat och därmed även efterfrågan på Statens konstråds kompetens. Vi menar att Statens konstråds anslag behöver förstärkas om staten ska kunna öka tillämpningen av enprocentsregeln. skulle behöva mer resurser som myndigheten kan lägga på projekt med konstnärlig gestaltning i samarbete med statliga fastighetsägare. En ökning av anslaget skulle även kunna medföra att fastighetsägare investerar mer pengar i konstnärlig gestaltning, vilket förbättrar bild- och formkonstnärernas villkor.70 68En längre beskrivning av utvecklingen finns i 2020. 69Statens konstråd 2021. 70Statens konstråd 2021b. •För att konst- och kulturverksamhet ska kunna stärka sitt bidrag till hållbar, regional utveckling krävs en utökad samverkan både horisontellt och vertikalt. Samverkan och kunskapsutbyte mellan den statliga och regionala nivån samt mellan olika politikområden behöver öka. •I ljuset av både samhällsmålet och delaktighetsmålet är det viktigt att arbete med gestaltad livsmiljö och offentlig konst bedrivs i hela landet. Regionala och lokala mötesplatser inom arkitektur, form och design är därför av stor betydelse. Samarbetet med och utvecklingen av dessa mötesplatser bör främjas. Om en procent av vinsten från statliga bolag i glesbygd viks för satsningar på offentlig konst i områden utan tillväxt skulle det bidra till ökad tillgång till offentlig konst och mer attraktiva livsmiljöer i många delar av landet. •Regeringen bör ge i uppdrag att etablera en sam- ordnande nationell kunskapsplattform för arbetet med offentlig konst och utöka Statens konstråds anslag i syfte att bidra till att statliga fastighetsägare ökar sin tillämpning av enprocentsregeln. 5.6Kulturen har betydelse för hälsa Forskning visar att kultur kan bidra till förbättrad hälsa och livskva- litet.71 I en undersökning om svenskars kulturvanor under pandemin svarade att kultur är viktigt för att de ska må bra och att deras välmående påverkats av att kulturutbudet begränsats under pandemin.72 Flera av de aktörer som vi har inter- vjuat och som verkar inom den ideella kultursektorn beskriver en oro över att individers välbefinnande påverkas när människor inte kan delta i kulturaktiviteter och sociala sammanhang. Några ideella föreningar inom amatörkulturområdet har därför startat upp ideella stödlinjer dit oroliga och ensamma medlemmar kan ringa. Kultur och hälsa handlar också om att kultur tar plats och tilläm- pas i hälsofrämjande och rehabiliterande syfte. Exempel på sådana aktiviteter är dans för unga med psykisk ohälsa, dans för vuxna med 72Insight Intelligence med flera 2021. Parkinsons sjukdom, minnesträning med hjälp av museers utställ- ningar, musik- och bildterapi samt litteraturterapi. Under pandemin har dock kulturell verksamhet inom vården pausats på grund av re- striktioner.