sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi har övervägt om den som avser att vidta en lovpliktig åtgärd själv skulle kunna få inhämta ett medgivande från Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap innan han eller hon lämnar in en lovansökan. Det skulle kunna vara tids- och kostnads- besparande för den enskilde som inte skulle behöva projektera för- gäves eller i onödan betala avgift för ansökan om lov, förkorta hand- läggningen av lovärendet hos samt eventuellt även i övrigt öka förutsebarheten för den enskilde. Ett sådant system skulle dock skapa andra problem. Om Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inte medger åtgärden skulle det rimligen vara ett förvaltningsbeslut i sig som den enskilde av rätts- säkerhetsskäl borde kunna få överklaga (jfr 41 och 42 §§ FL). Dess- utom lär den samlade handläggningstiden för medgivandet och lovet förmodligen bli längre än vad handläggningstiden hos byggnadsnämn- den annars skulle bli. Vi anser därför att medgivandet bör inhämtas av under handläggningen av lovärendet. Den som avser att företa en lovpliktig åtgärd i ett område som inte omfattas av en detaljplan kan undvika förgävesprojektering ge- nom att begära ett förhandsbesked för åtgärden (se avsnitt 7.11.3). Exploatören kan på så vis få prövat om lokaliseringen av åtgärden kan godtas, bl.a. ur totalförsvarssynpunkt (se avsnitt 7.18.15). I andra fall bör byggnadsnämndernas service- och upplysningsskyldighet (12 kap. 2 och 3 §§ PBL) räcka för att ge en enskild en rimlig väg- ledning för att på förhand själv bilda sig en uppfattning om vilka åt- gärder som totalförsvarsmyndigheterna typiskt sett kan förväntas motsätta sig på den avsedda platsen. Vårt förslag är inte avsett att påverka de processuella bestämmel- serna för överklaganden, exempelvis 13 kap. 7 § PBL som gäller frå- gor som rör frågor som har särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller Försvarets radio- anstalt (se avsnitt 7.22.2). 1993/94:117 s. 48 f. och prop. 2009/10:80 s. 164 ff., även SOU 2018:46 Del 2 s. 50 ff. och SOU 2020:44 s. 154 ff. och 162 ff. Bestämmelsen finns i 9 kap. 46 § PBL. 7.18.19 Villkor om att ett planbeslut ska få laga kraft Förslag: Om ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser inte har fått laga kraft, får ett bygglov, rivningslov eller marklov för en åtgärd som avses att vidtas inom det område som detaljplanen eller områdesbestämmelserna om- fattar ges med villkoret att planbeslutet får laga kraft. Beslutet om lov ska i så fall innehålla en upplysning om att åtgärden inte får påbörjas innan planbeslutet har fått laga kraft. Av nuvarande 9 kap. 36 § PBL framgår att en byggnadsnämnd får villkora ett lov vid att den detaljplan eller de områdesbestämmelser som omfattar området där åtgärden avses att vidtas får laga kraft. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.7. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att en bestäm- melse med motsvarande innehåll kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Bestämmelsen finns i 9 kap. 47 § PBL. 7.18.20 Villkor om betalning av gatukostnadsersättning Förslag: I ett beslut om bygglov får bestämma att byggnadsarbeten inte får påbörjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättning för gator eller andra allmänna platser eller har ställt säkerhet för ersättningen. Av nuvarande 9 kap. 37 § PBL framgår att en byggnadsnämnd i ett beslut om bygglov får bestämma att byggnadsarbeten inte får på- börjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättning för gator eller andra allmänna platser eller har ställt säkerhet för ersättningen. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.7. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att en bestäm- melse med motsvarande innehåll kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Bestämmelsen finns i 9 kap. 48 § PBL. 7.18.21Villkor om tidpunkt för när en förutsättning ska vara uppfylld Förslag: Om kommunen i en detaljplan med stöd av 4 kap. 14 § har bestämt att lov endast får ges om en viss förutsättning är uppfylld, får ett lov ges med villkoret att förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att startbesked ska få ges. Av nuvarande 9 kap. 37 a § PBL framgår att om kommunen i en detaljplan med stöd av 4 kap. 14 § PBL har bestämt att lov endast får ges om en viss förutsättning är uppfylld, får ge ett lov med villkoret att förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att startbesked ska få ges. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.7. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att en bestäm- melse med motsvarande innehåll kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Bestämmelsen finns i 9 kap. 49 § PBL. 7.18.22 Villkor om ändring av en åtgärd som redan har utförts Förslag: I ett bygglov eller marklov för en åtgärd som redan har utförts, får bestämma om skyldighet att vidta de ändringar i det utförda som behövs. I beslutet ska nämnden i så fall ange den tid inom vilken ändringarna ska vara utförda. Av nuvarande 9 kap. 38 § PBL framgår att i ett bygglov eller marklov för en åtgärd som redan har utförts får be- stämma om skyldighet att vidta de ändringar i det utförda som behövs. I beslutet ska nämnden i så fall ange den tid inom vilken ändringarna ska vara utförda. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.7. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att en bestäm- melse med motsvarande innehåll kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Bestämmelsen finns i 9 kap. 50 § PBL. 7.19Handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked m.m. De krav som bör gälla för handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked bör framgå av lag. Nuvarande handläggningsregler avseende lov och förhandsbesked i PBF (6 kap. 8 och 9 §§ PBF) bör således flyttas till PBL som nuvarande handläggningsregler avseende anmälningsärenden i 9 kap. PBL (9 kap. 44–47 §§ PBL) bör flyttas till förordningsnivå i PBF. Förslag om och motiv för denna uppdelning i olika regleringsnivåer för handläggningsreglerna finns i avsnitt 7.3 och 7.5.3. I följande avsnitt kommer vi att redogöra för våra förslag till handläggningsregler avseende ärenden om lov och förhandsbesked. Vi kommer också att beskriva i vilken utsträckning samma handlägg- ningsregler bör gälla för anmälningsärenden. Handläggningsreglerna för ärenden om lov och förhandsbesked bör placeras i det nya 9 kap. PBL. I 9 kap. PBL bör handläggnings- reglerna placeras efter reglerna om lovplikt och reglerna om förut- sättningar för lov. Förslag om och motiv för denna placering i 9 kap. PBL finns i avsnitt 7.3 och 7.5.3. Handläggningsreglerna för anmälningsärenden bör placeras i det nya 6 kap. PBF. I 6 kap. PBF bör handläggningsreglerna, på mot- svarande sätt som föreslås i 9 kap. PBL, placeras efter reglerna om krav på anmälan och reglerna om förutsättningar för startbesked i anmälningsärenden. Motiv för denna placering i 6 kap. PBF finns i avsnitt 7.3 och 7.5.3. I nuvarande 9 kap. PBL finns ett antal handläggningsregler som inte har beskrivits som problematiska i våra direktiv och som vi heller inte har identifierat någon utmaning med under vårt utred- ningsarbete. Dessa handläggningsregler bör lämpligen flyttas över till det nya 9 kap. PBL i oförändrat eller endast redigerat skick, se förslag nedan. I de fall handläggningsreglerna för en ansökan om lov eller för- handsbesked också bör gälla vid en anmälan enligt 6 kap. PBF bör lämpligen en hänvisning till relevant bestämmelse i PBL läggas in i nya 6 kap. PBF. Våra motiv för förslagen till ändringar och ny regler- ing i PBF framgår i anslutning till motsvarande förslag avseende ärenden om lov och förhandsbesked enligt PBL. 7.19.2Byggnadsnämnden prövar ansökningar och anmälningar Förslag: Ansökningar om bygglov, rivningslov, marklov och för- handsbesked prövas av . I den inledande handläggningsbestämmelsen i nuvarande 9 kap. 20 § PBL (ansökningsärenden) och 9 kap. 44 § PBL (anmälningsärenden) pekas ut som den myndighet som ska pröva an- sökningar om bygglov, rivningslov, marklov och förhandsbesked re- spektive åtgärder som omfattas av krav på en anmälan. Under utredningsarbetet har det inte framkommit några syn- punkter på dessa bestämmelser, varken i sak eller språkligt. därför bedömningen att innehållet i nuvarande 9 kap. 20 § PBL kan föras in i det nya 9 kap. PBL i oförändrat skick. Som följer av våra förslag i avsnitt 7.5.3 bör förfarandet för an- mälningsärenden regleras i PBF. En bestämmelse med hänvisning till den nya bestämmelsen avseende ansökan i PBL bör därmed föras in i nya 6 kap. PBF. Bestämmelserna finns i 9 kap. 51 § PBL och 6 kap. 4 § PBF. 7.19.3Krav på innehåll i ansökan om lov och anmälan Förslag: En ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skrift- lig och innehålla 2.byggherrens person- eller organisationsnummer, namn och adress, 3.den tidpunkt då byggnads-, rivnings- eller markarbetena är avsedda att påbörjas, 4.förslag på kontrollansvarig och dennes person- eller organi- sationsnummer och adress, om det behövs en kontrollansvarig enligt 10 kap. 9 och 10 §§, 5.de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen, och 6.de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap., om sökande vill ge förutsättningar att besluta om lov och startbesked . Om sökande vill genomföra nybyggnad av ett en- eller två- bostadshus eller en komplementbyggnad och en sådan tillbygg- nad som avses i 10 kap. 2 § andra stycket 2 behöver ansökan om nybyggnad också innehålla det underlag som behövs för en frivillig prövning av lov för tillbyggnaden. De handlingar som avses i första och andra styckena ska vara utförda så att de är lämpliga för arkivering, om begär det. Av nuvarande 9 kap. 21 § första stycket PBL framgår att en ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skriftlig och att den ska inne- hålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen. I andra stycket anges att ansökan dessutom ska inne- hålla byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontroll- ansvariga enligt det som följer av 10 kap. 9 och 10 §§ PBL och de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap. PBL om ansökningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. I nuvarande 6 kap. 8 och 9 §§ PBF finns ytterligare bestämmelser om vad en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla och hur handlingarna ska vara utförda. Enligt nuvarande 6 kap. 8 § PBF ska en ansökan innehålla uppgifter om fastighetens beteckning; bygg- person- eller organisationsnummer, namn och adress; den tidpunkt då byggnads-, rivnings- eller markarbetena är avsedda att påbörjas och den föreslagna kontrollansvariges person- eller orga- nisationsnummer, namn och adress, om det behövs en kontroll- ansvarig. Av nuvarande 6 kap. 9 § PBF framgår handlingarna ska vara utförda så att de är lämpliga för arkivering, om begär det. En utförligare beskrivning av gällande rätt och eventuella kommande krav på innehållet i en ansökan med anledning av MKB- direktivet finns i avsnitt 6.2.1. Mot bakgrund av vår tidigare i avsnitt 7.5.3 motiverade utgångs- punkt att placera samtliga handläggningsregler avseende lov och för- handsbesked i lag föreslår vi att innehållet i nuvarande 6 kap. 8 och 9 §§ PBF flyttas till 9 kap. PBL. bör bestämmelserna sam- las i en paragraf. Kraven på vad en ansökan ska innehålla bör, enligt vår bedömning, i huvudsak kunna motsvara dagens krav. Krav på handlingar för beslut om startbesked har det framkommit synpunkter på det sist- nämnda kravet i nuvarande 9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL på sökan- den att redan i samband med ansökan om lov bifoga de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap. PBL om ansök- ningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostads- hus. Att detta krav är obligatoriskt vid denna typ av åtgärder upp- fattas som olämpligt. Ofta görs dessa ansökningar av privatpersoner och det är inte ovanligt att sökanden ändrar sin ansökan om lov under handläggningstidens gång, exempelvis efter föreläggande från att förtydliga ansökan i något avseende. Med kra- vet att konstruktionshandlingarna ska finnas framme redan i samband med att ansökan görs kan resultatet bli att sökanden blir tvungen att ta fram flera omgångar med konstruktionshandlingar vilket fördyrar byggprocessen. Vi kan konstatera att det nuvarande kravet i 9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL har tillkommit för att ge en möj- lighet att i denna typ av enklare ärenden fatta beslut om lov och start- besked utan att tekniskt samråd först hålls. Av förarbetena framgår att det kan handla om exempelvis handlingar med uppgifter om bärande stomme, brandskydd, energihushållning, bullerskydd och fuktsäkerhet. Utifrån handlingarna bör därefter kunna göra en bedömning av behovet av att ändå hålla ett tekniskt samråd.269 Vår bedömning är att syftet med införandet av bestämmelsen var gott, men att resultatet med det obligatoriska kravet på sökanden att redan inledningsvis bifoga denna typ av handlingar inte sällan har lett till en onödig extrakostnad för byggherren. Vi gör bedömningen att det är möjligt att behålla det goda syftet med bestämmelsen sam- tidigt som nackdelarna med det obligatoriska kravet i densamma kan tas bort. Detta kan göras genom att kravet på att dessa handlingar ska finnas med i ansökan om lov ändras från att vara obligatoriskt till att bli frivilligt. Det finns ju fortfarande många byggherrar som önskar att fattar beslut om lov och startbesked i syfte att snabba på byggprocessen. I den nya bestämmelsen bör det således vara tydligt att sökanden ska lämna in de handlingar som krävs för startbesked om han eller hon vill ge förutsätt- ningar att besluta om lov och startbesked . Enligt nuvarande 9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL gäller kravet på att ansökan om lov ska innehålla de handlingar som krävs för beslut om startbesked endast för ansökningar om tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. I samband med att kravet på att bifoga dessa handlingar görs frivilligt är det vår bedömning att bestämmel- sens nuvarande begränsning till tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus bör tas bort. Detta ger byggherren utökade 2009/10:170 Del 1 s. 279 och 471. möjligheter att få beslut om lov och startbesked jämfört med och utökade förutsättningar att fatta beslut om lov och startbesked . Krav på ritningar och andra handlingar har det också framförts synpunkter på att olika kommuner – och ibland även olika bygglovshandläggare – ställer olika krav på vilka uppgifter och handlingar som behövs för att pröva en viss åtgärd. Både byggherrar och kommuner upplever att detta är problematiskt och skulle vilja få en tydligare vägledning för att få tillämpningen av bestämmelserna om vilka uppgifter och handlingar som behövs för att pröva en viss åtgärd mer lika. Sam- tidigt framförs att det skulle bli alltför oflexibelt att föreskriva om detta i lag eller förordning. Kommunerna behöver kunna göra olika bedömningar beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Vi instämmer i att det inte är lämpligt att i författning reglera exakt vilka handlingar som bör finnas med i alla olika ärendetyper som förekom- mer hos och att det måste finnas ett bedömnings- utrymme beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Sam- tidigt kan vi också instämma i att det skulle underlätta både för de som handlägger ansökningar och för de som förbereder en ansökan om lov om det fanns en vägledning till stöd för tillämpningen av dessa bestämmelser. Se närmare om detta i avsnitt 7.26. Uppgift om tillbyggnad som inte omfattas av krav på lov Av nuvarande bestämmelser i 9 kap. 4 a–4 c §§ PBL framgår att ett antal åtgärder får vidtas i anslutning till ett en- och tvåbostadshus utan lov och i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser. Av förarbetena framgår att bestämmelserna är avsedda att tillämpas i an- slutning till befintlig bebyggelse.270 I samband med nybyggnation har byggherrar dock inte sällan önskemål om att få uppföra dessa lovbefriade åtgärder med uppförande av en- eller två- bostadshuset. Ofta finns ekonomiska intressen bakom detta önske- mål. Särskilt tydligt har detta blivit avseende möjligheten att med stöd av nuvarande 9 kap. 4 b § PBL få uppföra en lovbefriad till- 2013/14:127 s. 20. Att först behöva uppföra en- eller tvåbostadshuset i sin helhet för att få slutbesked för att därefter direkt ta ner en av ytter- väggarna på byggnaden i samband med att en lovbefriad tillbyggnad görs på byggnaden, upplevs inte sällan som ren kapitalförstöring. När bestämmelserna i nuvarande 9 kap. 4 a–4 c §§ PBL infördes tolkade också landets byggnadsnämnder möjligheten att kunna ge startbesked för den lovbefriade åtgärden innan byggnaden fått slutbesked olika. Vissa byggnadsnämnder gav startbesked för både byggnaden och den lovbefriade åtgärden , medan andra byggnadsnämnder krävde slutbesked på byggnaden innan den lov- befriade åtgärden gavs startbesked. har 2018 fört fram synpunkten att det i PBL bör för- tydligas att en lovbefriad tillbyggnad endast kan utföras på en (ibruk- tagen) byggnad, dvs. på en byggnad som har slutbesked.271 finns praxis som har tydliggjort just detta – att en- eller tvåbostadshuset behöver vara godkänt med ett slutbesked innan förutsättning finns för att ge startbesked för en lovbefriad tillbyggnad enligt nuvarande 9 kap. 4 b § PBL.272 Under utredningsarbetet har vi blivit uppmärksammade på att den ovan nämnda tolkningen av bestämmelserna får oönskade kon- sekvenser både för byggherrar och kommuner. Vi gör bedömningen att det finns skäl för att förenkla nuvarande reglering så att det blir möjligt att påbörja en tillbyggnad som inte omfattas av krav på lov med nybyggnad av byggnaden. Ett skäl för detta är de onödiga negativa ekonomiska konsekvenser nu- varande process innebär för de som vill bygga. Ett annat skäl är att administrativa bestämmelser inte i onödan bör utgöra hinder för byg- gande. Ett ytterligare skäl är att undvika sådant extra byggavfall som nuvarande reglering leder till och därigenom minska utsläppet av växthusgaser och påverkan på klimatet. saknas förutsätt- ningar att avsluta ett ärende om bygglov för nybyggnad om bygg- naden efter uppförande inte motsvarar de ritningar som finns i bygg- lovet utan redan har byggts till. För att lösa denna situation föreslår viatt de som önskar uppföra en tillbyggnad som inte omfattas av krav på lov med en nybyggnad bör beskriva detta i ansökan om lov för nybyggnad och därigenom ansöka om frivilligt lov för 271Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 97 ff. 272Se MÖD 2019:28. Genom att tillbyggnaden innefattas i lovansökan omfattas även den åtgärden av det kommande lovet och – om den sökande be- gär det – även av startbeskedet och av slutbeskedet (se avsnitt 7.17.5). Av vårt förslag i avsnitt 7.17.2 framgår att den lovbefriade till- byggnaden, även om den ingår i en ansökan om lov, får strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Det är därför också viktigt att det både av ansökan och av det beslut om lov som byggnads- nämnden senare ger framgår vilken del av byggnaden som är en sådan tillbyggnad som avses i 10 kap. 2 § andra stycket 2 PBL. Krav på innehåll i en anmälan Nuvarande bestämmelser om krav på innehåll i en anmälan framgår av 9 kap. 46 § PBL och 6 kap. 8 och 9 §§ PBF. Bestämmelserna i nu- varande 6 kap. 8 och 9 §§ PBF gäller både för en ansökan och en an- mälan. Bestämmelsen i nuvarande 9 kap. 46 § PBL innehåller endast en hänvisning till nuvarande 9 kap. 21 § PBL som i sin tur innehåller kraven på vad en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla. Av nuvarande 9 kap. 46 § PBL framgår inte att endast viss del av nu- varande 9 kap. 21 § PBL skulle vara tillämplig för en anmälan, men mot bakgrund av innehållet i nuvarande 9 kap. 21 § andra stycket PBL gör vi bedömningen att bestämmelsen i detta stycke endast gäller för ansökningar om lov. Först som en slutsats av bestämmelserna om kontrollplan m.m. i 10 kap. PBL följer att de handlingar som krävs för beslut om startbesked behöver finnas i en anmälan. Som följer av våra förslag i avsnitt 7.5.3 bör kravet på innehåll i ansökningar om lov och förhandsbesked i huvudsak regleras i PBL och kravet på innehåll i anmälningar endast regleras i PBF. Eftersom bestämmelserna om krav på innehåll i huvudsak är desamma för en ansökan och en anmälan skulle de bestämmelser som gäller för en ansökan i PBL kunna kopieras i PBF. I stället för att göra så har vi, som vi beskrivit ovan i avsnitt 7.19.1, valt att i en inledande hand- läggningsparagraf i PBF, genom hänvisningar till de bestämmelser i som också ska gälla för en anmälan, tydliggöra när samma krav gäller för en ansökan och en anmälan. Detta gäller bl.a. bestämmel- serna om krav på innehåll i en anmälan. Av hänvisningen till före- slagen bestämmelse i 9 kap. PBL framgår dock att det stycke som motsvarar nuvarande 9 kap. 21 § andra stycket 2 PBL inte gäller för I stället bör i en egen paragraf i 6 kap. PBF tydliggöras att en anmälan alltid ska innehålla de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap. PBL. Vi har ovan argumenterat för att det i en ansökan om lov bör vara frivilligt för sökanden om denne vill lämna in de handlingar som krävs för startbesked redan i samband med ansökan om lov eller om han eller hon vill avvakta med detta till dess lovet har getts. Vid en anmälan är situationen dock en annan. När en anmälan har kommit in till behöver dessa hand- lingar direkt för att kunna ta ställning till om startbesked kan ges eller först efter ett tekniskt samråd. I anmälningsären- dena bör det således även framöver vara obligatoriskt att lämna in de handlingar som krävs för startbesked redan i samband med anmälan. Bestämmelserna finns i 9 kap. 52 § PBL och 6 kap. 4 och 5 §§ PBF. 7.19.4Ofullständig ansökan eller anmälan Förslag: Om en ansökan är ofullständig, får förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Föreläg- gandet ska innehålla en upplysning om att ansökan kan komma att avvisas eller att ärendet kan komma att avgöras i befintligt skick om föreläggandet inte följs. Om föreläggandet inte följs, får avvisa an- sökan eller avgöra ärendet i befintligt skick. I nuvarande 9 kap. 22 respektive 46 § PBL regleras att byggnads- nämnden får förelägga en sökande att avhjälpa brister i en ofull- ständig ansökan respektive anmälan inom . Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att ansökan respektive anmälan kan komma att avvisas eller att ärendet kan komma att avgöras i befint- ligt skick om föreläggandet inte följs. Om föreläggandet inte följs, får avvisa ansökan eller anmälan alternativt av- göra ärendet i befintligt skick. En närmare beskrivning av bestämmel- serna finns i avsnitt 6.2.2. Vi kan konstatera att det är vanligt att ansökningar och anmäl- ningar är ofullständiga när de kommer in till . kan konstateras att ett stort antal kommuner arbetar aktivt med olika åtgärder för att minska andelen ofullständiga ansökningar och anmälningar. En sådan åtgärd är att kommunerna på sin webb- plats tydligt informerar om vilka uppgifter som behöver finnas med i en ansökan respektive anmälan. En annan är att kommunerna, på de blanketter eller formulär genom vilka ansökan eller anmälan görs, tydligt anger både vilka uppgifter som ska lämnas och hur uppgif- terna ska lämnas samt att kommunerna bifogar information om var- för uppgifterna ska lämnas. försöker flera kommuner också få de sökande att ansöka om lov m.m. via olika e-tjänster som är kopplade till de digitala handläggningssystem som byggnads- nämnden arbetar i.