sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — I utredningens intervjuer med kulturaktörer har arrangörsledets vik- tiga roll och sköra uppbyggnad lyfts fram. Det har inte varit möjligt för oss att fånga helheten av den på- verkan som pandemin har, eller kommer att få, för arrangörsledet. I en undersökning av arrangörsledets förutsättningar pekar emeller- tid på att pandemin har satt ljuset på hur sårbart arrangörsledet är, och då i synnerhet den del som drivs kommersiellt eller ideellt. Enligt finns det skäl att vara orolig för arrangörsledets utveckling.47 4.7.1Arrangörsledet är viktigt för tillgängligheten till kultur i hela landet Arrangörsledet är avgörande för att invånare i hela landet ska kunna ta del av konst och kultur, och det bidrar också till inkomstmöjlig- heter för konstnärer. I storstadskommunerna finns den största andelen av de regionala och nationella kulturinstitutionerna och där finns också de privata arrangörerna och arrangörer inom civilsam- hället. Inom andra kommuntyper, särskilt landsbygdskommuner, har arrangörer inom civilsamhället en avgörande roll för tillgänglig- heten till kultur.48 Att arrangörsledet består av föreningar har fördelar för den lokala förankringen. Systemet är beroende av att det finns invånare som engagerar sig på sin fritid. allians och flera av dess medlemsföreningar har framfört till utred- ningen att många av dem som driver kulturföreningar är äldre. Många eldsjälar tillhör därför den riskgrupp som drabbats hårdast av pande- min. Äldre medlemmar har också generellt sett svårare än yngre att hänga med i det digitala kliv som samhället tagit under pandemin. Det finns en oro för att det ideella engagemanget i kulturföreningar kan komma att minska efter pandemin. finns inga belägg för att arrangörer och kulturföreningar har lagts ned som en följd av pandemin, men det finns anledning att följa frågan framöver. 4.7.2Arrangörsstrukturerna skiljer sig åt mellan olika konstområden Inom samtliga konstområden består arrangörsstrukturerna av en kom- bination av statliga, regionala, kommunala, privata och ideellt drivna aktörer. Antalet arrangörer, spridningen över landet och balansen mellan olika typer av aktörer varierar dock mellan olika konst- områden.49 Utbyggnaden av regionala och kommunala institutioner spelar en stor roll för tillgången till kultur. De regionala och kommunala strukturerna är relativt väl utbyggda inom teater och musik. Inom dessa områden finns också utbredda nät av arrangörer inom civil- samhället, till exempel inom och inom i Samverkan (). Även lokala föreningar inom Folkets Hus och Parker och lokala bygdegårdar arrangerar teater- och musikevenemang. Särskilt inom musikområdet finns också många och viktiga privata kommersiella aktörer.50 I intervjuer med utredningen har aktörer inom musikområdet framfört att det finns en stor brist på spelplatser, nätverk och arenor, särskilt efter att Rikskonserter lades ner. Aktörerna menar att det är en stor utmaning för genrer som jazz, folkmusik och samtida konst- musik att nå publiken utanför de större städerna. Vad gäller dans och cirkus är infrastrukturen ännu svagare. Det saknas anpassade spelplatser för dans- och cirkusaktörer som kon- tinuerligt kan erbjuda dessa konstformer i landet. Dessutom kan det råda felaktiga föreställningar om vilka krav som ställs på lokaler för att visa cirkus, och det finns ett behov av att informera utövare och arran- görer om vilka lokaler runt om i landet som skulle vara möjliga att använda.51 Inom dansområdet menar en del av våra intervjupersoner att arrangörerna i en del fall saknar kunskap om områdets tekniska förutsättningar. Dansnät Sverige52 har därför inrättat en teknisk koordinatorstjänst som kan bistå arrangörer i sådana frågor. Trots att infrastrukturen för dans och cirkus är efter- satt har aktörer framfört till utredningen att det skett en utveckling både inom ramen för kultursamverkansmodellen och i den fria sek- torn men att det råder brist på exempelvis fysiska rum för träning, repetitioner och produktion, på spel- och mötesplatser och på finansiering. Det finns initiativ som skulle kunna stärka tillgången till dans och cirkus i hela landet. har ett uppdrag att utveckla den samtida cirkusen, vilket vi bedömer kommer kunna stärka strukturerna inom det området. Inom bild- och formområdet är det svårt att få en överblick över arrangörerna.53 Till skillnad från många andra områden finns ingen riksorganisation med en överblick över helheten. Arrangörsledet utgörs till stor del av privata konsthallar och gallerier, kommunala konsthallar och ideella utställningsarrangörer. Föreningarna inom organisationen är också viktiga arrangörer, liksom andra organisationer inom civilsamhället. På regional nivå finns däremot relativt få institutioner. Strukturerna av arrangörer och mellanled inom bild- och form- området tycks på flera sätt ha försämrats . På nationell nivå har Riksutställningar lagts ner utan att den viktiga funktionen med 52Dansnät är ett fristående nationellt nätverk där dansscener, institutioner, regionala dans- och musikverksamheter samt kommunala och regionala kulturförvaltningar samverkar för att genom ökat intresse och ökad kunskap stärka och bygga nationella strukturer för den samtida danskonsten. turnerande utställningar ersatts av någon annan insats. Antalet konstföreningar på arbetsplatser har minskat , vilket försämrat förutsättningarna för gallerier och konstnärer runt om i landet eftersom föreningarnas konstinköp minskat.54 Förutsätt- ningarna för konstföreningar på arbetsplatser har dessutom för- svårats ytterligare av att 2016 publicerade ett förtyd- ligande om att konstinköp ska förmånsbeskattas. Det har bidragit till att många företag har dragit in sitt bidrag till konstföreningarna och att den administrativa bördan på konstföreningarna försvårat verksamheten.55 Att momsen är högre för bildkonst än för exempel- vis litteratur är också till nackdel för bland annat privata gallerier.56 Ett annat arrangörsled som utmanats är biograferna som dessutom har drabbats synnerligen hårt under pandemin (se avsnitt 2.1.6). Det finns ett antal kommunala biografer, men framför allt finns biograferna inom civilsamhället och privata sektorn. I civil- samhället finns också ett antal filmfestivaler och filmklubbar som bidrar till att tillgängliggöra kultur. Den digitala omställningen av biografverksamheten har inneburit ökade kostnader för lokaler och teknik. Biograferna upplever även en ökad konkurrens genom att allt fler filmer blir tillgängliga via streaming.57 I de intervjuer med kultursektorn som vi har genomfört fram- kommer att det finns en risk att scenkonst- och musikarrangörer, konsthallar, konstgallerier och andra arrangörer försvagas eller för- svinner som en konsekvens av pandemin. Att döma av våra inter- vjuer är läget särskilt svårt för kommunala konsthallar. Kulturarrangörerna är ofta beroende av ekonomiskt stöd från kommuner och regioner.58 I kultursektorn finns en oro för att kom- munalt och regionalt stöd till arrangörer kan komma att minska , som en följd av kommuners och regioners ekonomiska utmaningar. Som vi beskriver i avsnitt 3.2.3 har dock Kom- muner och Regioners bedömning av regionernas och kommunernas ekonomiska förutsättningar blivit mer positiv , men på finns fortfarande utmaningar. 55Sveriges Konstföreningar 2018. 56 Momsen för konst som säljs av ett galleri är medan momsen för böcker är . 2020/21:109. •I dagsläget finns inga rapporter om att arrangörer och kultur- föreningar har lagts ned som en följd av pandemin men det finns anledning att följa frågan framöver. Det finns också behov av bidrag för både överlevnad och utveckling som är möjliga för arrangörer att söka. 4.8Digitalt kulturutbud har potential att nå nya målgrupper Under pandemin har många kulturverksamheter hittat nya sätt att tillgängliggöra sin verksamhet. Ett av de viktigaste verktygen har varit att tillgängliggöra konst och kultur på digitala plattformar (se kapitel 6 för exempel). Kultur som tillgängliggörs digitalt har poten- tial att nå målgrupper som av olika skäl har svårt att ta del av utbudet på dess fysiska plats. Det innebär att kulturutbud kan bli mer till- gängligt i olika delar av landet. Personer som av andra skäl än det geografiska avståndet upplever hinder att ta del av utbudet på plats kan också lättare ta del av digitalt utbud. Det kan exempelvis handla om personer som upplever ett mentalt eller socialt motstånd mot att ta del av utbudet genom att besöka stora kulturinstitutioner. Av internetanvändare () tog 23 pro- cent av covid-19-pandemin del av en livesändning på internet av något kulturevenemang, till exempel en konsert eller teaterpjäs. Män och kvinnor tog del av sådana evene- mang i lika hög grad. Av dem som hade tagit del av kulturevenemang digitalt hade blivit mer positiva till att fortsätta göra detta efter pandemin.59 Som grupp är äldre mer positivt inställda än yngre till att ta del av kulturevenemang digitalt efter pandemin. Totalt av de pensionärer som tagit del av ett digitalt kulturevenemang under de tre första kvartalen 2020 vill fortsätta göra det efter pandemin.60 I en studie svarade av samtliga åldersgrupper att de skulle kunna tänka sig att ta del av digitala museivisningar, medan av dem som var 65–kunde tänka sig detta.61 61Insight Intelligence med flera 2020. Undersökningen omfattade personer 16–. Den främsta anledningen till att folk konsumerar kultur och media digitalt är den ökade tillgängligheten till utbudet oavsett var man befinner sig. Nästan var tredje respondent svarar att de främst motiveras av att utbudet är globalt. Motiven till att ta del av digital kultur kan också variera. Boende i norra motiveras av att de slipper resa, stockholmarna motiveras av att de slipper trängas och låginkomsttagare motiveras av att det är billigare.62 Vad gäller scenkonst, konserter och museers samlingar föredrog en majoritet av svenskarna 2020 att ta del av dem live.63 Kvaliteten i digitala produktioner kommer säkerligen att utvecklas och intresset för digital kultur kan komma att öka i takt med det. Inom litteratur- och biblioteksområdet finns en potential i att bibliotekens digitala kataloger med e-böcker tillsammans med kom- mersiella tjänster för e-böcker och ljudböcker kan bidra till större tillgänglighet till litteratur. Tillgången till folkbibliotekens utbud varierar mellan kommuner (se avsnitt 3.4.4). 4.8.1Den digitala infrastrukturen är under utveckling För att potentialen i det digitala utbudet ska kunna förverkligas finns en del hinder, både inom och utanför kulturpolitikens område. Flera hinder handlar om digitaliseringens genomslag i samhället i stort. Regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi där det över- gripande målet är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Strategin har fem delmål, varav vi bedömer tre som särskilt relevanta för kulturpolitikens delaktig- hetsmål: •I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kom- petens. •I ska det finnas de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. •Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitalisering.64 De andra två delmålen handlar om digital trygghet och digital ledning. Kopplat till delmålet om digital infrastruktur finns en bredbands- strategi. Genomförandet av denna strategi påverkar i hög grad möjlig- heterna att nå ut med digitalt kulturutbud till befolkningen. Enligt bredbandsstrategin ska av hushåll och företag 2020 ha tillgång till bredband om minst , och är motsvarande mål av hushåll och företag.65 4.8.2Den digitala infrastrukturen är sämre på landsbygden En av de stora möjligheterna med ett digitalt kulturutbud är att det kan minska skillnaderna mellan städer och landsbygd vad gäller tillgången till kultur. En stor del av landets fysiska kulturutbud är lokaliserat till städer, och för att kunna ta del av detta utbud kan personer som bor i mindre orter eller i glesbygd vara tvungna att resa långt. I ljuset av det hinder som långa resor kan innebära borde ett kulturutbud på internet kunna bidra till att minska skillnaderna i kulturvanor mellan landsbygd och stad. Under pandemin tycks denna potential än så länge inte ha tagits till vara. tog av befolkningen i städer del av digitala kulturevenemang live jämfört av befolk- ningen på landsbygden.66 Det kan finnas flera orsaker till detta. Det skulle till exempel kunna vara så att personer som bor i städer har större vana att ta del av kulturevenemang än personer som bor på landsbygden och att det återspeglas i deras digitala kulturvanor. En annan möjlig bidragande orsak kan vara skillnader i tillgången till snabbt bredband, vilken är betydligt sämre på landsbygden än i städer och andra tätorter.67 Bredbandsinfrastrukturen är grundläggande för att människor ska kunna ta del av digitalt distribuerad kultur och själva bidra till den digitala kulturen. Tillgången till snabbt bredband är dock betyd- ligt större i tätbebyggda områden än i glesbebyggda områden.68 Det digitala kulturutbudet har potential att minska skillnaderna i kulturdeltagande mellan stad och landsbygd. 65Den exakta innebörden av målet framgår i . 67Post- och 2021. 68I tätorter eller småorter (tätbebyggda områden) har av hushållen möjlighet att ansluta sig till bredband med en hastighet om . I hushåll utanför tätorter och småorter (glesbebyggda områden) är motsvarande andel . Se Post- och tele- styrelsen 2020. hämmas av att it-infrastrukturen är sämre utbyggd i lands- och gles- bygd än i tätorter. För att främja alla invånares möjlighet att delta i kulturlivet är det viktigt med fortsatta satsningar på utbyggnad av infrastrukturen för bredband. Det digitala kulturutbudet är ett komplement till det fysiska kulturutbudet Även där det finns goda möjligheter för boende på landsbygden att ta del av konst och kultur via internet är det viktigt att det finns en god spridning av fysiskt kulturutbud över hela . Ett digitalt utbud kan göra det möjligt att ta del av kultur- händelser som det annars inte skulle gå att ta del av. Men digitala kulturupplevelser kan (med dagens teknik) inte fullt ut ersätta de kvaliteter som finns i det fysiska mötet med konsten och med andra människor som tar del av samma upplevelse. En enkätundersökning om framtidens kulturkonsumtion visar att en stor majoritet av de svarande föredrar att ta del av scenkonst- föreställningar, konserter och utställningar fysiskt. Två anledningar till det är att de upplever att fysiska evenemang ger högre kvalitet än digitala och att de vill dela sina upplevelser med andra människor.69 Det är därför viktigt att ett digitalt tillgängligt utbud inte blir en ursäkt för det offentliga eller kulturverksamheter att minska på turnéer och annat kulturutbud utanför städerna. Risken med en sådan utveckling är det skapar ett skiktat kulturdeltagande, där befolkningen i städer kan ta del av kultur både digitalt och fysiskt medan befolkningen utanför städer i allt högre grad blir hänvisade till ett digitalt utbud. Inte minst vore det negativt för strävan efter en levande landsbygd. 4.8.3Digitalisering i sig breddar inte deltagandet Stora förhoppningar har knutits till att det digitala utbudet ska kunna förändra och öka delaktigheten i kulturlivet. Det finns studier som visar att aktörer inom kultursektorn ser digital tillgängliggjord kultur som en möjlighet att nå nya målgrupper.70 Men det finns också indi- kationer på att den sociala räckvidden inte ökar. 69Insight Intelligence med flera 2020; Insight Intelligence med flera 2021. 70Statens kulturråd 2021b och Governo 2016. arbetar den kommersiella byrån Frankly + Webb med en studie som bygger på svar från 11 000 besökare vid sex museer i och . Studien visar att museerna inte har lyckats nå nya grupper med sitt digitala utbud, utan de når samma grupper med det digitala utbudet som med det fysiska.71 I har det under pandemin funnits ett större intresse för att ta del av digitalt förmedlad kultur än tidigare.72 Men det finns en snedfördelning av vilka som tar del av digitala kulturevenemang live på internet. Personer med låg utbildningsnivå har i lägre grad tagit del av digitala kulturevenemang än personer med högskoleutbild- ning. Mellan låg- och höginkomsttagare samt mellan kvinnor och män finns dock inga skillnader.73 är det för tidigt att dra några säkra slutsatser om digitali- seringen bidrar till att locka en bredare publik till den offentligt finan- sierade kulturen, men befintliga data indikerar att ett digitalt kultur- utbud inte per automatik bidrar till att bredda deltagandet i kulturlivet. Inom biblioteksområdet har flera aktörer informerat utredningen om att de som lånar e-böcker främst är personer som bor i bostads- områden med många välbärgade invånare. Detta tyder på att perso- ner med lägre inkomster troligen lånar e-böcker i lägre grad än personer med högre inkomster. Även barn och unga, personer med annat modersmål än svenska samt personer med funktionsnedsätt- ning påstås i lägre grad låna e-böcker. Detta är särskilt utmanande eftersom dessa grupper tillhör bibliotekens prioriterade målgrupper. Att känna till vilket digitalt utbud som finns är en förutsättning för att kunna ta del av det digitala utbudet. Denna kännedom är tro- ligen större bland kulturaktörernas vanliga besöks- och publik- grupper. De vanliga besöksgrupperna har större allmän kunskap om verksamheten och kan lätt informeras genom digitala nyhetsbrev, sociala medier med mera. Utifrån det resonemanget räcker det inte med att bara tillgängliggöra utbudet digitalt för att nå en större bredd av besökare. Precis som för det platsbundna utbudet krävs att kultur- aktörerna aktivt arbetar för att nå ut till och upprätta en relation till grupper av besökare som de vanligtvis inte når ut till. 71Frankly Green+ Webb (kommande). 4.8.4Digital kompetens är en förutsättning för att ta del av och skapa digital kultur Människors kännedom om och förutsättningar att hitta det kultur- utbud som finns tillgängligt för dem är också kopplad till deras digitala kompetens. Digital kompetens handlar om att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsätt- ningar.74 Alla invånare ska erbjudas förutsättningar att ta del av digital information och tjänster från det offentliga och delta på ett likvärdigt sätt i samhället. För att kunna ta del av och skapa kultur på internet krävs både färdigheter kopplade till internet- och kommunikationsteknik (IKT) och medie- och informationskunnighet (). handlar över- gripande om källkritisk kunskap och förmågan att hitta, värdera och skapa information (där kultur kan inkluderas). Den som arrangerar digitala kulturevenemang eller tillgängliggör kultur på internet måste även ha kunskap om integritetsfrågor och GDPR (Protection Regulation). Ansvaret för sovring av kulturutbud, information och källkritik har, i avsaknad av traditionella ”grindvakter”, hamnat på den enskilda indi- viden.75 Detta ansvar handlar om allt från att försvara sin personliga integritet till att känna igen vilka avsändare som är oberoende och vilka som har dolda agendor. Ansvaret handlar också om att känna igen när den egna medieanvändningen blivit för smal eller när de digitala miljöerna och sammanhangen får en negativ påverkan på det allmänna måendet. Människors kulturvanor på internet är en del av detta. För att individer ska kunna ta sitt nya ansvar behöver var och en stärka sin medie- och informationskunnighet (). kan sägas vara en förutsättning för övrig bildning och behöver integreras i ett livslångt lärande. Bibliotek och museer spelar tillsammans med andra samhällsaktörer en viktig roll för att stärka människors (se avsnitt 5.4.3). Som ett led i detta arbete har etablerat ett nationellt nätverk för . I nätverket ingår offentliga och idéburna aktörer som arbetar med , bland annat Svensk biblio- teksförening, Museer och . I skrivande stund utvecklas även ett kunskapscenter för MIK.76 Vi bedömer att det arbete 2017/18:47. 76Statens medieråd 2020. som bedrivs inom området är viktigt för att skapa förutsättningar för ökad delaktighet när det gäller den digitala kulturen. Den digitala utvecklingen innebär både möjligheter och hinder för att nå äldre Det digitala kulturutbudet utgör en möjlighet att nå äldre som inte kan ta del av det fysiska utbudet. Under pandemin och den därefter, när äldre kan känna en tveksamhet inför att utsätta sig för smittorisker, har därför det digitala kulturutbudet ett särskilt värde. Det finns dock fortfarande många äldre som inte använder internet och som därmed saknar möjlighet att ta del av det digitala kultur- utbudet.77 Trots det tog personer som var eller äldre del av kultur- evenemang live på internet i något högre grad än befolkningen över lag under 2020.78 Personer i åldrarna tog del av kultur- evenemang på internet i högre grad än personer i åldrarna 56–. Detta trots att personer generellt är den åldersgrupp som är minst aktiv på internet. För dem som befann sig i högrisk- grupper under pandemin kan det digitala utbudet ha varit det enda möjliga alternativet för att ta del av kultur. Personer visar också ett större intresse än övriga åldersgrupper för att ta del av museivisningar digitalt.79 Även om det fanns ett stort intresse i de äldre åldersgrupperna att ta del av kultur digitalt under pandemin föredrar av internet- användare att inte ta del av någon form av kultur alls digi- talt.80 Det framstår därmed som att det finns en klyfta i den äldre befolkningen där en del gärna tar del av kultur digitalt, men där det sam- tidigt finns en stor del som inte kan eller vill ta del av kultur digitalt.81 Många kulturaktörer har under pandemin gjort särskilda insatser för att nå äldre även med fysiskt kulturutbud, vilket vi ger exempel på i kapitel 6. Vi bedömer att detta har varit mycket viktigt för den äldre målgruppens möjlighet att ta del av kultur under pandemin och att det är något som kulturaktörerna bör fortsätta med framöver. ser vi det som viktigt att det digitala utbudet finns kvar och utvecklas även efter det att restriktionerna släpps. 79Insight Intelligence med flera 2020. •För att främja alla invånares möjlighet att delta i kulturlivet är det viktigt med fortsatta satsningar på utbyggnad av infrastrukturen för bredband. •Det behövs fortsatta satsningar på den digitala kompetensen i samhället riktade till alla åldrar. •Digitalt kulturutbud bidrar inte per automatik till att grupper som vanligtvis inte tar del av det fysiska kulturutbudet nås. Kulturverksamheter kommer att behöva arbeta för att nå ut till och bredda sin publik även avseende deras digitala utbud. •Digitalt tillgängliggjord kultur kan inte ersätta den kultur som upplevs fysiskt på plats. Däremot kan digitalt tillgängliggjord kultur vara ett viktigt komplement till den fysiska kulturen. 4.9Hinder för barns och ungas möten med kultur Pandemin har påverkat det offentligt finansierade kulturutbudet negativt och ökar risken att barn och unga blir utan kulturupp- levelser.82 Som beställare och arrangörer spelar kommuner och skolor en viktig roll för barns och ungas kulturupplevelser. Kom- munerna tar också stort ansvar för barns och ungas möjligheter till eget skapande genom kulturskolorna. I våra intervjuer har utmaningar kopplade till kultur i skolan och kommit upp vid upprepade tillfällen. Skolan utgör en viktig plattform för att nå ut med kultur till barn och unga oavsett deras socio-ekonomiska bakgrund och förutsättningar utanför skolan. För många barn och unga utgör besök på skoltid det första mötet med till exempel scenkonst och museiverksamhet. Kultur i skolan kan därmed vara det första fröet till ett framtida kultur- intresse. Även inom konstområden som film och musik, som de flesta möter även , kan upplevelser under skoltid öppna ögonen för en mångfald av genrer och uttryck som eleverna normalt sett inte tar del av.