sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — I förordningen finns även en skyldighet för större försäljningsställen av elutrustning att ta emot konsumentelavfall, om avfallets yttermått är sådana att det varken på längden, bredden eller djupet överstiger . Det elavfall som samlas in ska sedan överlämnas till ett tillståndsplik- tigt insamlingssystem. För producenter av elutrustning som inte är konsumentelutrustning är kraven inte lika långtgående och det krävs inte tillstånd för att samla in sådan elutrustning när den har blivit avfall. Regelverket för producentansvar för elutrustning uppfyller inte minimikraven i avfallsdirektivets kriterier för ett utökat producent- ansvar och kommer därför att behöva anpassas till de nya kraven. •föreslå hur de svenska bestämmelserna om producentansvar för elutrustning ska anpassas så att de uppfyller minimikraven för ut- ökat producentansvar i avfallsdirektivet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. De förslag som redovisas ska uppfylla de krav på konsekvensbeskriv- ningar och kostnadsberäkningar som finns i kommittéförordningen (1998:1474) och i förordningen (2007:1244) om konsekvensutred- ning vid regelgivning. Förslagen ska åtföljas av samhällsekonomiska konsekvensanaly- ser och kostnadseffektivitetsanalyser för förslagen liksom för de viktigare åtgärder som utredaren övervägt men valt att inte föreslå. Skälen till att dessa valts bort ska också anges. Utredaren ska analysera hur olika aktörer påverkas av förslagen, t.ex. avseende administrativa bördor, finansiering m.m. Det är ange- läget att de åtgärder som föreslås utformas så att administrativa och andra kostnader för företag som omfattas blir så små som möjligt utan att göra avkall på syftet. Påverkan på svenska företags konkurrensförutsättningar och kon- sekvenser för företagen på den nuvarande marknaden för återanvänd- ning och återvinning ska särskilt analyseras. Vidare ska utredaren analysera om förslagen kommer att medföra ökade kostnader eller minskade intäkter för staten, kommunerna eller regionerna och om så är fallet, föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska inom ramen för den samhällsekonomiska konsekvens- analysen särskilt beskriva och om möjligt kvantifiera miljö- och hälsoeffekter samt effekter för den ekonomiska jämlikheten och jämställdheten. Slutligen ska utredaren redovisa hur förslagen för- håller sig till EU-rätt och internationell rätt. Kontakter och redovisning av uppdraget Under genomförandet av uppdraget ska utredaren inhämta syn- punkter från berörda myndigheter och organisationer, däribland , , Kommuner och Regioner samt relevanta aktörer inom handel, insamling, återvinning och återanvändning. Utredaren ska också hålla sig informerad om och ta hänsyn till exempelvis aviserade plan att undersöka möjligheten att införa ett EU-gemensamt belönings- system för gamla produkter för mobiltelefoner, läsplattor och laddare. Hänsyn ska också tas till omförhandlingen av batteridirektivet och den utredning om genomförande av avfallsdirektivet som pågår inom samt övrigt pågående relevant arbete inom , på myndigheter och inom EU. Uppdraget ska redovisas . En undersökning om hur konsumenter hanterar uttjänt småelektronik Datum: , uppdaterad Kontakt Utredningen om pantsystem för småelektronik: Kontakt Novus: Per och Resultat - Mindre el- och batteridrivna produkter som ej fungerar Resultat - Mindre el- och batteridrivna produkter som fungerar men ej används Resultat - Antal produkter i hushållen som ej fungerar/fungerar Resultat - Anledningar till att produkter som ej fungerar läggs undan och vad som skulle ändra beteendet Resultat - Anledningar till att produkter som fungerar läggs undan och vad som skulle ändra beteendet Undersökningen har genomförts av Novus på uppdrag av Utredningen om pantsystem för småelektronik. Syftet med undersökningen är att ta reda på hur konsumenter hanterar mindre elektroniska produkter som inte längre används och produkter som har gått sönder, varför konsumenter agerar som de gör, vad som skulle kunna få dem att ändra sitt beteende samt hur stor upplagring av elektroniska produkter det finns i hushållen. Enkätundersökningen ska även användas som underlag för utredningens arbete med att ta fram ett förslag på pantsystem. Målgruppen för undersökningen är allmänheten boende i . Undersökningen är genomförd via webb-intervjuer Novus slumpmässigt rekryterade Sverigepanel som ger representativa resultat. En kvantitativ frågeenkät bland riksrepresentativt urval har genomförts. Novus Sverigepanel består av ca 44 000 panelister. Panelen är slumpmässigt rekryterad via telefon (man kan inte anmäla sig själv för att tjäna pengar eller för att man vill påverka opinionen). Eventuella skevheter i panelstruktur avhjälps genom att ett riksrepresentativt urval dras från panelen. Panelen är riksrepresentativ avseende ålder, kön och region i åldersspannet . Formuläret har tagits fram i samarbete med Utredningen. Enkäten innehåller en variation av frågetyper och svarsalternativ; envals- och flervalsfrågor. Enkätens övergripande innehåll har tagits fram av Utredningen och Novus har varit behjälpliga med kvalitetssäkring och gett kvalificerad rådgivning kring frågeformulärets innehåll och konstruktion, och hur formuleringar, upplägg etc matchar tänkt syfte. Webbintervjuerna genomfördes mellan – . En kompletterande undersökning om nivå på ekonomisk ersättning för mobiltelefoner genomfördes och det gjordes då 1 013 intervjuer med personer (se sida 30). ANTAL INTERVJUER/SVARSFREKVENS 2110 intervjuer har genomförts där deltagarfrekvensen uppgick till . Det finns inget som tyder på att bortfallet skulle snedvrida resultatet, utan undersökningen är åsiktsmässigt representativ för den grupp som skulle undersökas, och de slutsatser som presenteras i undersökningen gäller hela populationen. FELMARGINAL, SIGNIFIKANSER OCH KONFIDENSINTERVALL Alla undersökningar som är korrekt genomförda innehåller en känd felmarginal (en osäkerhet). Felmarginalen varierar beroende på andelen som svarar och på antal intervjuer 2110 i detta fall) i förhållande till den totala populationen. För att säkerställa att resultatet inte bygger på slumpen använder Novus en signifikansnivå på i våra undersökningar, vilket då innebär att det är hela 95 procents sannolikhet att svaret innehåller den riktiga procentandelen. För att säkerställa att de signifikanta skillnaderna inte ligger inom felmarginalen har vi därför kommenterat skillnader på +/-. I tillhörande bilagor finns tabeller presenterade på totalnivå med nedbrytningar på samtliga bakgrundsvariabler (kön, ålder, utbildning, inkomst, bostadsort etc.) Signifikanta skillnader är i tabellen markerade med gröna och röda rutor beroende på om undergruppen skiljer sig i högre eller lägre utsträckning gentemot totalen. Dock är tabellen, tillskillnad från rapporten, inte byggd utifrån +/-för signifikanta skillnader. Nedan presenteras några exempel på konfidensintervall på en konfidensnivå. Vid 2000 intervjuer kan utfallet alltså se ut så här: Vid utfall 20/80: +/-1, Vid utfall 50/50: +/- 2, Nästan fyra av tio () kan i direkt anslutning till hemmet, lämna mindre el- och batteridrivna produkter till insamling. Agerandet kring hanteringen av mindre el- och batteridrivna produkter som ej fungerar är något olika beroende på vilken produkt det gäller. Trasiga mobiltelefoner läggs i första hand undan i byrålåda/garderob/källare/förråd eller liknande (), medan resten av el- och batteridrivna produkter såsom bärbara datorer, tillbehör till dator och mobil, mindre hushållsprodukter, handverktyg och leksaker lämnas oftast till elektronikinsamling. Detta sker exempelvis genom insamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral, i butik, mobil insamling, och/eller på jobbet. För mindre el- och batteridrivna produkter som fungerar agerar man väldigt likt som för de ej fungerande produkterna. De skillnader som finns är att fler skänker/säljer sin fungerande mobil och bärbara dator till familj/vänner. Det är också mer vanligt att fungerande handverktyg sparas i byrålådan/garderob/källare/förråd eller liknande jämfört med trasiga handverktyg. Lika många skänker/säljer fungerande leksaker till familj/vänner som lämnar in leksaker till second hand. Störst antal produkter som man har hemma står att finna i kategorin mobiltelefoner följt av leksaker. Lägst antal produkter finns det i kategorin surfplattor. Vanligaste anledningen till att produkter som inte längre fungerar och blir liggande är att de glöms bort. För mobiltelefoner anges också att det finns personligt innehåll som man vill få ut och att man inte vill riskera att personlig information kommer i orätta händer. För denna kategori så är en garanti som utlovar att personlig information raderas den faktor som rankas högst för att man ska göra sig av med dem, högre än att få en ekonomisk ersättning. När det gäller mindre hushållsapparater, handverktyg och leksaker så är det framför allt en större närhet till insamling eller platsbrist i hemmet som skulle få fler att göra sig av med produkterna. Bland de som har mobiltelefoner som fungerar och som läggs undan svarar en majoritet att de kan vara bra att ha som reserv, följt av att de är oroliga att personlig information hamnar i orätta händer. För att göra sig av med mobiler som fungerar så att de användas av någon annan så är även här det vanligaste svaret att man vill ha en garanti om att personlig information raderas, tätt följt av att kunna få en ekonomisk ersättning vid återanvändning. Samma svar gäller för mobiltelefoner som fungerar och som skulle kunna lämnas in till återvinning. Precis som för mobiltelefoner så anger man att det kan vara bra att spara mindre hushållsapparater och handverktyg som fungerar för att de kan vara bra att ha i reserv, följt av att de glöms bort eller att man har plats hemma och inte orkar att rensa ut. För att göra sig av med produkterna är att de inte längre skulle ha plats hemma följt av ekonomisk ersättning för att lämna till elektronikinsamling/återanvändning det som i första hand kan ändra beteendet. Anledningen till att man sparar fungerande leksaker är för att de sparas för barn eller barnbarn, följt av att de glöms bort. Men även att man sparar för att sälja/skänka vid senare tillfälle eller för att man helt enkelt vill spara dem anges av många. Den ekonomiska ersättningen man vill ha för att lämna in sina ej fungerande och/eller sina fungerande elprodukter varierar. Generellt kan vi se att man kan tänka sig att få tillbaka lite mindre för de ej fungerande elprodukterna och lite mer för de fungerande elprodukterna. Med småelektronik menas i denna undersökning de elektroniska produkter som generellt sett används i ett hushåll och inte är mer än på varken längden, bredden eller djupet. För vissa kategorier, såsom t ex bärbara datorer och mobiltelefoner, behövs ingen vidare förklaring. Men för flera av de övriga kategorierna har det i respektive frågeställning getts exempel som skall leda respondenterna mot denna definition. Fråga 1: Kan du, i direkt anslutning till din bostad, lämna mindre el- och batteridrivna produkter till insamling som är avsedd för just denna typ av produkter? BAS: Samtliga (n=2110) I undersökningens första fråga, frågar vi ifall de kan lämna mindre el- och batteridrivna produkter till insamling i direkt anslutning till sin bostad. Resultatet visar att uppger att de har denna möjlighet. De som i störst utsträckning har denna närhet är de som bor i lägenheter (bostadsrätt: och hyresrätt: ). Bland småhusägarna är det enbart som anger att de har denna närhet. Även de som bor i storstäder och storstadsnära kommuner anger i större utsträckning att de har denna närhet (, att jämföra med mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner där svarar ja). Bland de yngre kvinnorna är andelen något högre (kvinnor : ). Mindre el- och batteridrivna produkter som ej fungerar Vidare ställer vi frågan vad man brukar göra med mobiltelefoner som inte längre fungerar, och resultatet visar en viss variation i svaren. Vanligast är dock att mobiltelefoner läggs undan i hemmet, följt av att man lämnar in till en elektronikinsamling, . Fråga 2: Vad brukar ni i hushållet göra med mobiltelefoner som inte längre fungerar och som inte ska repareras? BAS: Samtliga (n=2110) Bland de som anger att de lägger undan en icke fungerande mobiltelefon i byrålåda/garderob/källare/förråd etc. är det framförallt kvinnor (kvinnor jämfört med män ) som gör detta i högre utsträckning. Den yngre () gör också detta i högre utsträckning än allmänheten. Totalt sett är det som lämnar in sin mobiltelefon till elektronikinsamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral, i butik, mobil insamling eller på jobbet. Det är framförallt män (), () och de som har en hög hushållsinkomst 800k- () som utmärker sig. lämnar in sin mobil på återvinningscentral, men som annat avfall än elektronik. Lika många lämnar in sin mobil som inbyte i butik vid köp av en ny (). Vad brukar ni i hushållet göra med bärbara datorer som inte längre fungerar och som inte ska repareras? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad man gör med sina bärbara datorer som inte längre fungerar svarar att de lämnar in till elektronikinsamlingen. Det är framförallt män (), de i () och de med en hög inkomst 800k- () som i högre utsträckning gör detta. De som anger att de lägger undan sin bärbara dator/datorer i byrålåda/garderob/källare/förråd eller liknande uppgår till . Det är framförallt den yngsta () som har en benägenhet att stoppa undan sin bärbara dator. lämnar in på återvinningscentral, men som annat avfall än elektronik. Det är framförallt den äldsta som gör detta i högre grad (). uppger att de inte har några bärbara datorer/Ej aktuellt. Om vi endast tittar på de som har bärbara datorer i hushållet som ej fungerar/används så blir utfallet något högre: BAS: Besvarat frågan, exkl Ej aktuellt – har inga 4.Vad brukar ni i hushållet göra med tillbehör till dator och mobil som inte längre fungerar och som inte ska repareras som t ex laddare, hörlurar, tangentbord, mus, sladdar m m? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad man gör med sina tillbehör till dator och mobil som inte längre fungerar och som inte ska repareras ökar andelen som lämnar till elektronikinsamling. Att lägga undan sina tillbehör till dator och mobil i byrålåda/garderob/källare etc anger och det är framförallt enmanshushåll och boende i hyreslägenhet som anger detta (). uppger att de lämnar tillbehören på återvinningscentral men som annat avfall än elektronik. 5.Vad brukar ni i hushållet göra med mindre hushållsprodukter som drivs med elsladd eller batteri och som inte längre fungerar och som inte ska repareras som t ex brödrost, elektrisk våg, elektrisk tandborste, mixer, elvisp m m? BAS: Samtliga (n=2110) Det är många som lämnar in sina mindre hushållsprodukter som drivs med elsladd eller batteri till elektronikinsamling genom exempelvis insamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral, i butik, mobil insamling eller på jobbet. av hushållen gör detta och det är framförallt de med en hushållsinkomst på 800-k () och män i åldern () som svarar elektronikinsamling i högre grad. anger att de lämnar mindre hushållsprodukter på återvinningscentral men som annat avfall än elektronik och det är den äldsta som svarar detta i högre grad (). 6.Vad brukar ni i hushållet göra med handverktyg som drivs med elsladd eller batteri och som inte längre fungerar och som inte ska repareras som t ex borrmaskin, skruvdragare, handslip, handsåg m m? BAS: Samtliga (n=2110) När det gäller handverktyg som drivs med elsladd eller batteri svarar att de lämnar in dessa till elektronikinsamling och som lämnar på återvinningscentral som annat avfall än elektronik. Det är framförallt män () och () som lämnar till elektronikinsamling jämfört med totalen. Ju högre inkomst man har desto högre andel som lämnar till elektronikinsamling där hushållsinkomst över 800k () jämfört med mindre än 299k i hushållsinkomst (). Boende i villa/radhus () svarar också i högre utsträckning att de lämnar in till elektronikinsamling. Fler av de äldre svarar att de lämnar på återvinningscentral men som annat avfall än elektronik (jämfört mot totalen ). Om vi enbart ser till de som faktiskt har några handverktyg i hushållet blir utfallet följande: BAS: Besvarat frågan, exkl Ej aktuellt – har inga 7.Vad brukar ni i hushållet göra med leksaker som drivs med batterier eller elsladd, dvs. leksaker som låter, lyser/blinkar eller rör sig och som inte längre fungerar och som inte ska repareras? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om man hur man gör med leksaker som drivs med batterier eller elsladdar om inte längre fungerar svarar att de lämnar till elektronikinsamlingen. Det är fler män än kvinnor som gör detta (män jämfört mot kvinnor ) och () samt (). Det är också mer vanligt att de som bor i villa/radhus () och har barn i hushållet () som lämnar till elektronikinsamling. I detta fall är det som inte har leksaker som drivs med batterier eller elsladd och som inte längre fungerar. Exkluderar vi dessa från basen så blir utfallet som nedan. BAS: Besvarat frågan, exkl Ej aktuellt – har inga Mindre el- och batteridrivna produkter som fungerar men ej används På frågan om de elprodukter man har i hushållen som fungerar men som inte används ser vi att svarsmönstret i andelar påminner om hur man svarat för elprodukter som inte fungerar. Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande mobiltelefoner som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad hushållet brukar göra med fungerande mobiltelefoner är det som svarar att de lägger undan mobiltelefoner i byrålåda/garderob/källare etc. Ser vi till svaren för de ej fungerande mobiltelefonerna är det som svarar att de läggs undan i byrålåda etc. Vi kan alltså konstatera att beteendet är väldigt lika oavsett om mobilen fungerar eller inte. De skillnader som finns när det gäller att lägga undan sin fungerande mobil i byrålåda etc är att männen gör detta i högre grad (jämfört mot kvinnor ). Det är också mer vanligt att den yngsta lägger undan mobilen i byrålåda etc (). Totalt sett är det som skulle skänka/sälja sin fungerande mobil till familj/vänner och det är de yngre som anger detta i högre grad (). De med en högre hushållsinkomst på 800k+ svarar i större utsträckning att de brukar skänka/sälja sin mobil (). anger att de skulle sälja sin mobil på /Blocket/Facebook eller liknande och det är den yngsta åldersgruppen som anger detta i högre grad () och framförallt män i åldern (). Det är lika många som skulle lämna in mobilen/mobilerna till elektronikinsamling som att lämna som inbyte i butik när man köper ny mobiltelefon (). Att lämna sin mobil till elektronikinsamling svarar fler män än kvinnor (jämfört mot kvinnor ) det är också vanligare att den äldsta () gör detta. Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande bärbara datorer som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad hushållet brukar göra med fungerande bärbara datorer svarar att dessa läggs undan i byrålåda/garderob/källare etc . Det är framförallt män () och den yngsta () som anger detta. svarar att de skulle skänka sin/sina bärbara datorer till familj/vänner och det är framförallt den yngsta anger detta (). Totalt sett anger att de skulle lämna in sin fungerande bärbara dator till elektronikinsamling och det är männen som anger detta i högre grad (män jämfört mot kvinnor ). Den äldsta svarar i högre utsträckning att de skulle lämna till elektronikinsamling (). Att sälja sin bärbara dator på /Blocket/Facebook eller liknande (totalt ) anger framförallt den yngre (). Om vi bortser från de som inte har några fungerande datorer som ej används och enbart tittar på de som har just en fungerande bärbar dator i hushållet som inte används blir utfallet enligt nedan: BAS: Besvarat, exkl Ej aktuellt – har ingen 10.Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande dator- och mobiltillbehör som till exempel laddare, hörlurar, tangentbord, mus, sladdar m m, som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad man gör med sina fungerande tillbehör till dator- och mobil anger att de lägger undan dessa i byrålåda/garderob/källare. Att jämföra med de som anger att de lämnar trasiga tillbehör till dator- och mobil till elektronikinsamlingen. De skillnader som finns i resultatet är att fler i den yngsta i högre grad lägger undan sina fungerande tillbehör i byrålåda/garderob/källare etc. () jämfört mot totalen. Det är fler män än kvinnor som lämnar till elektronikinsamlingen genom exempelvis insamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral, i butik etc. (jmf kvinnor ). Samma gäller även de båda äldre åldersgrupperna () och (). Att skänka/sälja tillbehören till familj/vänner () anger i högre utsträckning kvinnor (jämfört med män ) och den yngsta (). 11.Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande mindre hushållsapparater som drivs med elsladd eller batteri men som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad hushållet gör med fungerande mindre hushållsapparater svarar att de lämnar till elektronikinsamling genom exempelvis insamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral, i butik, mobilinsamling, på jobbet. Män gör detta i högre utsträckning än kvinnor (män jämfört med kvinnor ) och ju äldre man är desto oftare lämnar man in till elektronikinsamling (() – ()) Att lämna in sina fungerande mindre hushållsapparater till second hand () anger kvinnor i högre grad än män (jämfört med män ). Det är framförallt män i den yngsta som i högre grad anger att de lägger undan i byrålåda/garderob/källare etc (), skänker/säljer till sina vänner/familj () och säljer på /Blocket/Facebook etc (). 12.Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande handverktyg som drivs med elsladd eller batteri men som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan om vad man gör med fungerande handverktyg som drivs med elsladd eller batteri är svarsmönstret mer splittrat jämfört med övriga kategorier när det gäller vad man gör med handverktygen som man inte längre avser använda. Det är fler män än kvinnor som lägger undan i byrålåda/garderob/källare etc (män jämfört med kvinnor ) och lämnar till elektronikinsamling genom exempelvis insamling i anslutning till bostaden, på återvinningscentral etc (män jämfört mot kvinnor ). Kvinnor lämnar i något högre grad in handverktyg på second hand (kvinnor jämfört mot män ). Totalt anger att de inte har några handverktyg som ej används och det är framförallt kvinnor som svarat detta (jämfört mot män ). Om vi enbart ser till de som faktiskt har fungerande handverktyg i hushållet som ej används ändras andelarna över de olika kategorierna till följande på totalnivå: BAS: Besvarat, exkl Ej aktuellt – har ingen 13.Vad brukar ni i hushållet göra med fungerande leksaker som innehåller batterier eller drivs med elsladd, dvs. leksaker som låter, lyser/blinkar eller rör sig, men som ni inte längre avser att använda? BAS: Samtliga (n=2110) På frågan vad man i hushållet gör med fungerande leksaker som innehåller batterier eller drivs med elsladd anger att de sänker/säljer till familj/vänner. Det är framförallt som svarar detta (). Det är också mer vanligt bland de hushåll som har barn (). Att lämna fungerande leksaker till second hand svarar kvinnor i högre grad än män (kvinnor jämfört mot män ) och de som har barn i hushållet (). Om vi ser till de som verkligen har fungerande leksaker i hushållet (där vi exkluderar de som har svarat ej aktuellt/har inga) blir utfallet enligt nedan: BAS: Besvarat, exkl Ej aktuellt – har ingen Antal produkter i hushållen som ej fungerar/fungerar I denna fråga har vi bett respondenterna ange hur många produkter i hushållet man har som är undanlagda i byrålådor/garderober/källare/förråd eller liknande. Både de som inte fungerar och de som fungerar. De har fått fördefinierade alternativ som de sedan fått välja på.