sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — Beloppets storlek ska inte vara beroende av arbetskraftsinvandrarens agerande i det enskilda fallet, t.ex. om arbetskraftsinvandraren skulle kunna anses ha varit medvållande till förlusten av uppehållstillståndet genom att frivilligt ha accepterat en anställning med bristande villkor. I andra meningen anges en möjlighet att, om det finns särskilda skäl, sätta ned ersättningen helt eller delvis. Möjligheten till jämkning bör emellertid utnyttjas restriktivt och reserveras för situationer där det skulle vara stötande att ålägga arbetsgivaren en ersättningsskyl- dighet. Ett exempel på när särskilda skäl föreligger är om det är uppen- bart att utlänningen, om inte uppehållstillståndet återkallats p.g.a. bristande anställningsvillkor, ändå skulle ha mist rätten att vistas i p.g.a. omständigheter hänförliga enbart till utlänningen själv. Det kan bl.a. handla om att utlänningen dömts för allvarlig brotts- lighet eller bedömts utgöra ett allvarligt hot mot rikets säkerhet. Skärpta straff för arbetsgivare och skadestånd till arbetstagare m.m. I övrigt får det överlämnas till rättstillämpningen att bestämma när det finns särskilda skäl för jämkning 5 § Paragrafen innehåller bestämmelser om den tid inom vilken en talan enligt lagen måste väckas. Bestämmelsen innebär att talan mot en arbetsgivare måste väckas från det att det förvalt- ningsbeslut som ligger till grund för tvisten har vunnit laga kraft. 6 § Av bestämmelsen framgår att lagen om rättegången i arbetstvister ska tillämpas i ett mål om ersättning enligt lagen. Förslag till ändring i utlänningsförordningen 3 kap. 3 a § En utlänning som behöver vistas i landet för att tillvarata sin rätt till ersättning enligt lagen (2022:00) om rätt till ersättning när ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete återkallas m.m. får beviljas en nationell visering. En sådan ansökan får även göras inifrån landet. 6.3.7Möjlighet för arbetskraftsinvandrare att stanna kvar i landet Bedömning: Det bör inte införas ytterligare en möjlighet för arbetskraftsinvandrare att stanna kvar i landet om villkoren under föregående period inte varit uppfyllda. Fördelarna med en sådan möjlighet överväger inte de nackdelar som finns. Något sådant förslag lämnas därför inte. Skälen för utredningen bedömning Enligt tilläggsdirektiven ska utredningen överväga en möjlighet för arbetskraftsinvandrare att stanna kvar i landet under uppehållstillstån- dets giltighetstid samt vid behov lämna författningsförslag. Det är viktigt att utredningen beaktar såväl intresset av att arbetstagaren inte ska drabbas av arbetsgivarens fel som konsekvenserna av en sådan ordning bl.a. när det gäller möjligheten att försörja sig i , risken att arbetskraftsinvandrare som har utnyttjats stannar Skärpta straff för arbetsgivare och skadestånd till arbetstagare m.m. kvar hos sin arbetsgivare och risken för att systemet används för att ta sig till utan avsikt att arbeta.17 Utredningen tolkar detta som att vi ska undersöka om det går att ha ett system där arbetstagaren inte blir av med sitt uppehållstillstånd och utvisad när arbetsgivaren inte uppfyllt arbetsvillkoren. Enligt 7 kap. 3 § UtlL får ett uppehållstillstånd återkallas för en utlänning som rest in i landet, om utlänningen har beviljats arbets- tillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL och anställningen upp- hört, om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan där- efter beviljas. Den utlänning som vill avsluta sin anställning har alltså på sig att hitta ett nytt arbete. Detta gäller oavsett anled- ning. Dessutom har utredningen i sitt delbetänkande föreslagit att en återkallelse ska kunna underlåtas om det är fråga om ett ringa fall eller om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna inte fram- står som rimlig. Frågan är då om det bör införas möjligheter utöver detta för arbets- kraftsinvandrare att inte få sitt uppehållstillstånd återkallat när arbets- givaren inte uppfyllt anställningsvillkoren, oavsett om det rör sig om att arbetstagaren blivit utnyttjad eller inte. I utredningens delbetänk- ande18 har utredningen redan kommit fram till att det inte finns be- hov av skydd för arbetstagare som inte kan få förlängt uppehållstill- stånd utöver de förslag som presenteras där, exempelvis om ursäkt- liga eller mindre allvarliga fel och den proportionalitetsavvägning som föreslås införas i återkallelsebestämmelsen. Detta motiverades bl.a. med att det är svårt att motivera att en arbetstagare som arbetat i strid med svenska bestämmelser ändå ska få utvisningen upphävd eller ett förlängt uppehållstillstånd för att hitta ett annat arbete. Det skulle enligt utredningen urholka systemets legitimitet och delvis frånta individen ett ansvar att följa de bestämmelser som finns. Det finns dock fall när en arbetstagare knappast kan klandras för de missförhållanden som råder på arbetsplatsen och i anställnings- villkoren, som när arbetstagare systematiskt utnyttjas i brottsliga upp- lägg. De arbetstagare som då väljer att lämna anställningen har på sig att hitta en ny anställning. Om skulle göras längre för dessa individer kräver det att lagstiftningen på något 17Dir 2020:69 s. 4. 18SOU 2021:5 s. 162. Skärpta straff för arbetsgivare och skadestånd till arbetstagare m.m. sätt kan definiera just denna grupp, vilket kan vara mycket svårt efter- som omständigheterna kan vara väldigt varierande. Gruppen måste dessutom definieras tillräckligt tydligt och bedömningarna göras till- räckligt säkra för att systemet inte ska utnyttjas av personer, som för att få på sig att hitta ett arbete, felaktigt hävdar att de är utsatta för missbruk. Detta kan bli tidskrävande och skulle dess- utom kunna föregå en eventuell rättslig prövning av om arbetsgiva- ren har gjort sig skyldig till något straffbart. Om ett beslut att neka en person för att hitta ett nytt arbete p.g.a. att denna inte tillhör den utpekade gruppen dessutom är över- klagbart kan även dessa processer bli långa och komplicerade. Slutligen uppkommer frågan hur dessa individer ska försörja sig som de söker nytt arbete och om det ska beviljas ett sär- skilt tillstånd eller om de bara ska ha möjlighet att vara kvar i landet. Sammantaget anser därför utredningen att de för- delar som en sådan reglering skulle ha inte överväger de nackdelar som finns. Någon för att hitta ett nytt arbete, som gäller , föreslås därför inte. 7Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring Internationell rekrytering av högkvalificerad arbetskraft utgör ett vik- tigt komplement till den nationella rekryteringen. Det gäller särskilt i branscher och yrken där det råder brist på inhemsk arbetskraft. Bristen på arbetskraft är stor inom flera yrken som kräver längre ut- bildningar.1 Om utbildningssystemet inte klarar av att tillgodose be- hovet av vissa kompetenser och specialiteter blir internationell rekry- tering av högkvalificerad arbetskraft från andra länder särskilt viktig för företagens kompetensförsörjning. Att bibehålla den högkvalifi- cerade arbetskraften i framstår också som betydelsefullt.2 För att högkvalificerad arbetskraft ska söka sig till behövs kun- skap i omvärlden om vilka möjligheter till arbete som erbjuds här och vilka regler som gäller. Mot den bakgrunden har utredningen fått i upp- drag att undersöka hur befintliga strukturer och kommunikations- vägar kan användas för att på ett tydligt och samlat sätt lyfta fram de möjligheter som finns för högkvalificerad arbetskraft och företagare att etablera sig i . Utredningen ska därför ta ställning till hur marknadsföringen av som ett land för högkvalificerad arbets- kraftsinvandring och företagande kan förbättras.3 1Migrationsverkets föreskrifter om förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft, MIGRFS 2020:05, bygger på statistik från Arbetsförmedlingen. 2Tillväxtanalys, Konkurrensen om internationell kompetens – som ett attraktivt land för högt kvalificerade arbetskraftsinvandrare, PM 2018:14, s. 22. Högkvalificerade arbetskraftsinvand- rare definieras här som personer som har högskole- eller universitetsutbildning (eller okänd utbildningsnivå) och/eller ett högkvalificerat yrke enligt Standard för svensk yrkes- klassificering, SSYK. 2020:8 s. 12 f. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring Arbetskraftsinvandrare behöver ha kontakt med ett antal myndig- heter i samband med att de kommer till . Förutom Migrations- verket som behandlar ansökan om uppehållstillstånd så behöver an- mälan om flytt göras till och för att få personnummer och för att få rätt till socialförsäkringsförmåner. På statliga servicekontor kan flertalet av dessa myndigheter nås och därtill finns olika webbportaler med information och ingång till olika myndigheter. Utredningen har fått i uppdrag att undersöka om ytter- ligare åtgärder bör vidtas för att på ett samlat sätt bistå arbetskrafts- invandrare inom alla kategorier och de som vill starta företag i . Därvid bör ställning tas till om det finns behov av ytterligare myn- dighetssamverkan vid arbetskraftinvandring.4 Nedan följer en redogörelse för olika nationella och regionala initia- tiv både vad gäller att bistå arbetskraftsinvandrare och de som vill starta företag i och även marknadsföring i syfte att attrahera dessa grupper. har i uppgift att sprida information och kunskap om , främja svenska intressen internationellt samt bidra till långsiktiga relationer mellan och andra länder.5 Myndig- hetens verksamhet ska bl.a. syfta till att öka omvärldens intresse och förtroende för Sverige6 och ska genom sin kommunikation främja Sverigebilden i utlandet och sprida information om svenska samhälls- lösningar. kan göra detta dels genom sina egna akti- viteter, dels genom att stödja de svenska utlandsmyndigheterna och andra statliga och privata aktörer som agerar internationellt i arbetet med att främja i utlandet.7 Vidare ska myndigheten genom kommunikation bidra till att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt i genom ökad handel och fler investeringar samt genom att attrahera utländsk spetskompe- tens. ska också främja som kunskapsnation 2020:8 s. 13 f. 51 § första stycket förordningen (2015:152) med instruktion för . 61 § andra stycket förordningen med instruktion för . 72 § 1 förordningen med instruktion för Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring genom att informera om svensk högre utbildning, forskning och inno- vation samt marknadsföra svensk högre utbildning i andra länder.8 Huvudsakligen arbetar Svenska institutet9 med kommunikation och har tagit fram informationsmaterial som kan användas t.ex. på mässor. Man har även tagit fram ett verktyg som kan användas för att jämföra löner i relation till levnadskostnader i olika länder och man arbetar också med att utveckla ett matchningsverktyg för arbets- givare och arbetstagare som är under utprovning. , har även upprättat webbportalen (se vidare avsnitt 7.2.1). har tagit initiativ till en samverkansgrupp för att samordna regionala aktörer som också arbetar med internationell talangattraktion. De regionala initiativen arbetar inte bara med attrak- tion utan även med mottagande av arbetskraftsinvandrare vilket inte gör. Något egentligt uppdrag för att ansvara för denna samordning har inte men behovet har upp- getts vara stort och har efterfrågats från andra aktörer. Ingen enskild aktör har heller något mandat att fatta beslut i dessa frågor. samverkar också med andra aktörer, både myn- digheter och privata förtag, inom regeringens strategiska samverkans- program, Kompetensförsörjning och livslångt lärande, som bl.a. arbetar med att stärka kunskapen kring utmaningen att attrahera, integrera och behålla internationell kompetens samt att identifiera konkreta förslag på insatser (se vidare avsnitt 7.8). är en webbplats som vänder sig till en internationell mål- grupp med information om . Under temat Work & Business finns ett urval av information om den svenska arbetsmarknaden, bl.a. hur man som utländsk arbetstagare söker arbete i och hur egenföretagare startar företag i . Artiklar beskriver också i korthet vad man ska tänka på när man flyttar till , exempelvis när det gäller arbets- och uppehållstillstånd och registrering samt informerar om efterfrågad arbetskraft. Besökaren på webbplatsen lotsas via länkar till bl.a. Arbetsförmedlingen, , Bolags- verket och . Webbplatsen lyfter fram som 82 § 3 och 4 förordningen med instruktion för . 9Informationen i resten av avsnittet lämnad muntligen av företrädare för vid möte . Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring innovationsland och här finns också information om svenska sam- hällssystem, svenska kompetenser och erfarenheter samt hållbarhet ur flera perspektiv, exempelvis miljö och jämställdhet. Varje artikel avslutas med tips på ytterligare artiklar på webbplatsen som relaterar till den lästa. I projektet ingång – Flytta till har , , och Arbetsförmedlingen gemensamt tagit fram ett koncept för en digital lösning där tjänster från dessa myndigheter samlas på ett och samma ställe. Konceptet ska förenkla och effektivisera processen för människor som vill flytta till för att arbeta. De övergripande målen med projektet är –att göra konkurrenskraftigt och attraktivt för arbets- kraftsinvandring, –att myndigheterna i projektet tillhandahåller en samlad, enkel och trygg digital tjänst för dem som vill flytta till för att arbeta, –att erbjuder en samlad livshändelsebaserad digital ingång till det offentliga i enlighet med EU förordningen om att varje EU land ska kunna erbjuda en digital ingång med proaktiv information och tjänster år 2023.11 lanserades den myndighetsgemensamma digitala mobila tjänsten Flytta som riktar sig till personer som bor utan- för EU/EES och som syftar till att förenkla processen att flytta till för att arbeta. Genom tjänsten kan arbetskraftsinvandraren följa sitt eget ärende i processen att flytta till för att arbeta och få en myndighetsöverskridande överblick och helhetsbild över hela processen. Tjänsten utgår från användarens situation och genom att användaren svarar på ett antal frågor erbjuds en guide 10eSam (2020), Tjänsten Flytta hjälper den som flyttar till för att arbeta och information lämnad muntligen av företrädare för projektet vid möte . 11Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av om inrät- tande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring baserad på användarens unika situation. På så sätt får användaren guidning och vägledning genom den egna processen med ökad tyd- lighet i hur ärendet fortskrider. Förutom den individuellt anpassade informationen baserad på individens unika situation innehåller tjäns- ten även information om livet i . Flytta är det första steget mot en gemensam digital ingång för tjänster från det offentliga . står Migrations- verket för drift och teknisk förvaltning, medan innehållet förvaltas av de fyra myndigheterna i samverkan. har styrgrup- pen för livshändelsen Flytta till och från beslutat att fortsätta utveckla Flytta. Förutom att den befintliga tjänsten utvecklas kom- mer det även bedrivas ett fortsatt arbete med att utöka innehållet att också omfatta tjänster för de som kommer från länder inom EU/EES. Statens servicecenter har ansvar för drygt 100 statliga servicekontor som finns runt om i landet.12 På servicekontoren kan privatpersoner och företagare på plats få hjälp, allmän vägledning och information i sina kontakter med Arbetsförmedlingen, , Pensions- myndigheten och . Varje handläggare på servicekontoret kan hjälpa besökaren med både skatte-, socialförsäkrings- och pen- sionsärenden. På 92 av servicekontoren kan besökare också få väg- ledning i Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster.13 På servicekon- toret kan den enskilde få råd och hjälp med t.ex. blanketter och ansökningar, information om pågående ärenden och hjälp att boka möten med handläggare i specifika ärenden.14 Ärendehanteringen på servicekontoren sker i respektive myndig- hets namn och utförs av anställda vid servicecenter på uppdrag av respektive myndighet. Det rättsliga ansvaret för ärendehanteringen på servicekontoren åvilar de myndigheter för vars räkning lokal service utförs på servicekontoren. Av de arbetsuppgifter som hanteras 12År 2020 fanns 116 servicekontor från i söder till i norr och utökas antalet till 120, Statens servicecenter (2021) Besök på servicekontor. 13Under 2021 ska kundtorgstjänsten finnas på samtliga servicekontor, Statens servicecenter (2021). 14Statens servicecenter (2021) och Fi 2019:B, En utvecklad organisation för lokal statlig service – delredovisning avseende lämpliga platser, s. 16. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring är det endast i samband med utfärdande av id-kort för personer som är folkbokförda som det sker handläggning på servicekontoren.15 De servicetjänster som ges kan delas in i några olika grupper: att ge allmän information, att ge stöd med digitala självbetjäningstjänster, att kvalitetssäkra att beslutsunderlag blir kompletta samt att ge ären- despecifik information. Servicekontoren utför även vissa enklare för- valtningsuppgifter. På vissa servicekontor fattas beslut i ärenden om utfärdande av id-kort. På ytterligare några kontor kan id-kort häm- tas ut.16 Servicekontorens tjänster är efterfrågade och kontoren har närmare tre miljoner besök årligen.17 Till stöd för sin verksamhet använder handläggarna på service- kontoren uppgifter från berörda myndigheters verksamhetssystem och intranät, men även andra källor som kan vara till hjälp, t.ex. myndigheternas externa webbsidor. Servicehandläggarna hanterar frågor av såväl allmän som fördjupad karaktär. Däremot ska handläg- garna inte ta sig an komplicerade ärenden eller svårare frågor. Frågor av allmän karaktär innebär att servicehandläggaren inte behöver till- gång till personuppgifter för att kunna hjälpa besökaren. Frågor av fördjupad karaktär innebär att servicehandläggaren behöver tillgång till personuppgifter och myndigheternas verksamhetssystem för att kunna hjälpa besökaren. Om besökaren har ett komplicerat ärende eller en fråga av svårare karaktär ska servicehandläggaren hänvisa besö- karen till en specialist, kundvägledare eller handläggare på berörd myndighet.18 7.4.1Arbetskraftsinvandring och statliga servicekontor Den utredning som föregick införandet av servicekontoren utredde bl.a. om även tillståndsverksamhet för arbetstill- stånd skulle finnas representerat på servicekontoren. Det bedömdes dock att en flytt av service avseende tillståndsverksamheten från till Statens servicecenter, utan möjligheten att fatta beslut, skulle innebära att servicen försämrades. Den skulle i sådant fall enbart omfatta allmän service, dvs. att stödja besökaren att fylla i ansökningar och ta emot dessa, ge allmänna råd och vägledning, 15Fi 2019:B, s. 11 f. 16Fi 2019:B s. 16 f. 17Statens servicecenter (2021). 18Fi 2019:B s. 16. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring samt att lotsa besökaren rätt i digitala tjänster. Utredningen bedömde att servicen på servicekontoren skulle behöva vara av både allmän och fördjupad karaktär för att möta besökarnas behov. Att endast ge allmän service inom tillståndsverksamheten ansågs av utredningen inte vara tillräckligt.19 I den efterföljande propositionen ålade regeringen tre myndig- heter, , och att ansluta sig till Statens servicecenters lokala organisation. Det på- pekades dock att detta inte hindrar att andra myndigheter frivilligt ingår serviceavtal med Statens servicecenter och deltar i samverkan vid servicekontoren.20 På initiativ har ett arbete påbörjats med att ta fram ett pilotprojekt för myndighetsprocessen i samband med arbetskraftsinvandring med Statens servicecenter som sammanhål- lande ansvarig myndighet. Avsikten är att Statens servicecenter till- sammans med , , och kommun/stad ska se över hur processen för arbetskraftsinvand- ring skulle kunna göras effektivare genom att låta fler myndigheter vara på plats på servicekontoren och erbjuda service kopplad till arbetskraftsinvandring. Inledningsvis skulle projektet prövas på två servicekontor i och . Projektet finansieras ge- mensamt av de berörda regionerna och Statens servicecenter. Genom att förändra arbetssättet i arbetskraftsinvandringspro- cessen och genom att vara på plats för att möta nyanlända arbetskrafts- invandrare är avsikten att effektivisera processen för dessa t.ex. ge- nom att se till att öka andelen kompletta ansökningar och därmed minska ledtiden från första besöket på servicekontoret tills dess att arbetskraftsinvandraren får sitt personnummer och svenska id-kort. Dessutom hoppas man att genom att samla mer service på samma plats kunna skapa mervärde för arbetskraftsinvandraren och dennes medföljande familjemedlemmar. För myndigheterna skulle projek- tet kunna leda till en bättre helhetsbild om arbetskraftsinvandring, en förbättrad förståelse för arbetsgivarnas situation och samspelet mellan företag och myndigheter samt öka möjligheten att verka för en förhöjd kvalitetssäkring. I projektet ska arbetsgivare som anställt arbetskraftsinvandrare ges checklistor och information samt se till att den nyanlända bokar 19SOU 2018:43, Statliga servicekontor – mer service på fler platser, s. 159. 2018/19:47, Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service, s. 19. Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring in ett besök på servicekontoret. En besökare på ett pilotkontor som servicehandläggaren vid första mötet bedömer är en arbetskrafts- invandrare läggs i en särskild kö. Handläggarna på servicekontoren ser sedan till att arbetskraftsinvandrarens ansökningshandlingar m.m. blir kompletta och guidar personerna vidare till andra myndigheter som finns på plats på kontoret, t.ex. för frågor om förlängningar eller statusbyten och Arbetsmarknads- och vuxenutbild- ningsförvaltningen för frågor om SFI eller behörighet till andra utbild- ningar. På grund av Coronapandemin har pilotprojektet inte kunnat starta som planerat utan har pausats och första delen av 2021. Målsättningen är att starta projektet och då revi- dera utformningen, bl.a. genom att ta hänsyn till projektet . Arbetsförmedlingen spelar inte någon aktiv roll i arbetskraftsinvand- ringsprocessen och har inget uppdrag att stödja arbetsgivare som vill rekrytera arbetskraft utanför EU/EES. Arbetsförmedlingen tillhanda- håller emellertid viss information och informationskanaler som an- vänds av svenska arbetsgivare, arbetssökande från tredjeland samt andra myndigheter inblandade i arbetskraftsinvandringsprocessen. Det rör dels möjligheten för svenska arbetsgivare att annonsera på Platsbanken och därigenom på den europeiska platsbanken – Eures- portalen – som samlar lediga platser från hela EU/EES och , dels information om i vilka yrken det råder brist respektive överskott på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen är även delaktig i projektet och har en roll i Statens servicecenters planer på pilotprojekt för myndighets- processen i samband med arbetskraftsinvandring. har huvudsakligen till uppgift att främja hållbar när- ingslivsutveckling och hållbar regional tillväxt i hela landet. För att göra detta ska bl.a. utveckla och genomföra olika in- satser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag och ge- Marknadsföring av och myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring nomföra insatser som främjar ett aktivt regionalt tillväxtarbete i länen. I det arbetet ska de också utveckla och förbättra förutsätt- ningarna för dialog, samarbete och lärande mellan olika relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå.