sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Vårt förslag bygger på tanken att frågan bör vara löst efter utgången av den genom- förandetid kommunen har bestämt. Då genomförandetiden för olika frågor kan variera inom ett och samma detaljplaneområde, kan också frågan om bygglov kan ges eller inte bli beroende av om den fastighet eller det byggnadsverk som åtgärden avser berörs av en fråga som har haft en annan genomförandetid än detaljplanen i övrigt. Vi anser dock det vara en rimlig ordning. efter att genomförandetiden har löpt ut bör således den fråga som föranlett ändringen vara löst. Vårt förslag är givetvis inte fritt från invändningar. Det begränsar både kommunens möjligheter att förverkliga detaljplanen och kan påverka enskildas förväntningar på hur planområdet kommer att bebyggas . Ett förslag som har kommit upp under utred- ningens gång är att komma till rätta med olämplig bebyggelse ska få avslå en ansökan med hänvisning till det planenliga utgångsläget, även gått sedan genom- förandetiden löpt ut. Mot detta kan sägas att det naturligtvis inte finns något som hindrar kommunen från att genom planändring för- nya planens genomförandetid om det skulle krävas. Kommunen kan vid en lovansökan som avser en olämplig byggnad även besluta om anstånd med lovprövningen i avvaktan på ett pågående planarbete (nuvarande 9 kap. 28 § PBL). Kommunen får därför som vi ser det anses ha tillräckliga medel för att komma till rätta med olämplig bebyggelse som inte kan få bygglov med hänsyn till dess plan- stridiga utgångsläge. Mot förslaget kan även invändas att det skapar en möjlighet att bygga till byggnadsverk som ursprungligen har upp- förts olovligen, s.k. svartbyggen, i strid med detaljplanen, däribland sådana som uppförts innan har gått sedan genomförandetidens utgång. Mot sådana byggnadsverk har dock , i de allra flesta fall , haft möjlighet att ingripa. Dessutom ska understrykas att kravet på att en ansökt åtgärd i sig ska vara planenlig kvarstår oförändrat. Den omständig- heten att kravet på planenligt utgångsläge inte gäller efter genomförandetidens utgång, påverkar därför inte byggnadsnämn- dens möjlighet att ingripa mot ett byggnadsverk som strider mot en detaljplan under de förutsättningar som anges i 11 kap. 20 § PBL. Detsamma gäller om någon söker bygglov för exempelvis en till- byggnad av en byggnad som inte stämmer överens med detaljplanen. För att bygglov ska kunna ges för tillbyggnaden ska tillbyggnaden vara planenlig, med förbehåll för de olika avvikelser från detaljplanen som får godtas på samma villkor som gäller för andra åtgärder (se avsnitt 7.18.10–13). Förslaget ger möjlighet till ett mer effektivt användande av befint- lig bebyggelse. Det kan exempelvis vara fråga om olika om- eller till- byggnader av bostadshus som ligger på fastigheter som inte har kom- mit att anpassas efter äldre förlegade planer. Även med beaktande av de olika invändningar som kan finnas mot förslaget anser vi att för- delarna med dessa utvecklingsmöjligheter överväger nackdelarna. Behovet av att göra undantag från kravet på planenligt utgångsläge minskar Genomförandetiden för stadsplaner och byggnadsplaner som har antagits med stöd av byggnadslagen löpte som längst till . Genomförandetiden för övriga planer och bestämmelser gick ut i samband med att ÄPBL trädde i kraft (17 kap. 4 § ÄPBL). Frå- gan om byggnadsverks och fastigheters planenliga utgångsläge kom- mer med vårt förslag därför bara behöva prövas mot detaljplaner som har antagits med stöd av PBL och ÄPBL. Huruvida en avvikelse har godtagits vid en bygglovsprövning enligt ÄPBL eller byggnadslagen kommer då att minska i betydelse. Det kommer inte heller finnas risker för att äldre vidlyftiga dispenser tillåts påverka bedömningen av det planenliga utgångsläget. Bestämmelsen i nuvarande 9 kap. 30 § första stycket 1 b PBL, om att det bara är en avvikelse som har god- tagits med stöd av PBL eller äldre bestämmelser respektive fastig- hetsbildningslagen i dess lydelse efter att ÄPBL trädde i kraft som ska göra att kravet på planenligt utgångsläge inte längre gäller, kommer då också att minska i betydelse. Det kommer i stället räcka att kontrollerar om avvikelsen har godtagits vid en tidigare bygglovsprövning eller fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § fastighetsbildningslagen kravet på planenligt utgångsläge utgör en förutsättning för att bygglov ska ges. Av samma skäl kan även punkten 13 i övergångsbestämmelserna till PBL upphävas (se avsnitt 8.4.3). Åtgärden ska vara planenlig Vi ser inte någon anledning att ändra det nuvarande kravet på att åtgärder ska vara planenliga, om inte annat särskilt anges (nuvarande 9 kap. 30 § första stycket 2 PBL). Förutsättningen att åtgärden ska vara planenlig är ett av de viktigaste uttrycken för det kommunala planmonopolet (1 kap. 2 § PBL) och ett självklart medel för att en detaljplan alls ska kunna genomföras. Kravet är dessutom avgörande för allmänhetens förväntningar på vilka byggnadsåtgärder som kan komma att vidtas inom ett område som omfattas av en detaljplan. Förutsättningen bör därför kvarstå oförändrad. Bygglov bör inte kunna ges för en åtgärd som måste avvakta att genomförandetiden för detaljplanen börjar löpa Vi ser inte någon anledning att ändra kravet på att åtgärden ska av- vakta att detaljplanens genomförandetid ska börja löpa (nuvarande 9 kap. 30 § första stycket 3 PBL), vilket den som utgångspunkt gör antingen då detaljplanen får laga kraft eller när kommunen i detalj- planen har bestämt att den ska börja löpa (4 kap. 21 § PBL) Kravet aktualiseras inte minst vid successiva nyetableringar av exempelvis bostads- eller industriområden där det kan finnas ett behov för kom- munen att på ett planerat sätt ordna teknisk försörjning och ställa i ordning gator eller parker allteftersom det nya området byggs ut. Förutsättningen bör därför kvarstå oförändrad. Krav i 2 och 8 kap. PBL som bör uppfyllas för en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan Vi föreslår inte någon förändring i fråga om vilka krav i 2 och 8 kap. PBL en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan ska upp- fylla (nuvarande 9 kap. 30 § första stycket 4 PBL). Vi ser dock 2 kap. PBL som ett av de mer angelägna föremålen för en framtida översyn av plan- och bygglagstiftningen. En sådan översyn ryms inte i våra direktiv och låter sig inte göras inom ramen för denna utredning (se avsnitt 7.25). Kraven i 2 och 8 kap. PBL behöver inte prövas i delar som har prövats i detaljplanen Vi föreslår ett tillägg om att kraven i 2 och 8 kap. PBL inte ska prövas i de delar som har prövats i detaljplanen. Tillägget motsvarar vad som gäller för åtgärder i områden som omfattas av områdesbestäm- melser. Den tillagda begränsningen får betraktas som en kodifiering av praxis231 och korresponderar både med regeringens motivering till bestämmelsen232 och med begränsningen av överklagbarheten i 13 kap. 2§ första stycket 8 PBL. Tillägget gör detaljplanens funktion att skapa byggrätter tydligare för fastighetsägaren och andra berörda. Bygg- rätten framgår med vårt förslag som en direkt förutsättning för bygglovet och inte bara som ett hinder för överklagbarhet av sådana frågor som har avgjorts genom detaljplanen. Sådana åtgärder som får strida mot en detaljplan bör inte beaktas vid bedömningen av om ett byggnadsverk eller en åtgärd överensstämmer med detaljplanen Sådana åtgärder som inte omfattas av krav på bygglov och som får strida mot en detaljplan bör liksom inte beaktas vid bedöm- ningen av om exempelvis en byggnad överensstämmer med detalj- RÅ 1990 ref. 52, RÅ 1991 ref. 46 och RÅ 1993 ref. 59 samt MÖD 2015:26. 2010/11:63 s. 24. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 9 kap. 30 § tredje stycket PBL, även om hänvisningen bör ändras till den bestämmelse som anger vilka åtgärder som får genomföras i strid med detaljplan (10 kap. 2 § PBL). Sådana åtgärder som inte omfattas av krav på lov, men som ändå ska följa detaljplan bör däremot beaktas vid bedömningen av om ett byggnadsverk eller en åtgärd stämmer överens med detalj- planen. Skulle sådana åtgärder inte behöva beaktas skulle nämligen kravet på deras planenlighet indirekt urholkas. Vi föreslår en möjlighet för att enligt 10 kap. 2 § andra stycket PBL tillåta en liten avvikelse från kravet på att åt- gärder som inte omfattas av krav på lov ska genomföras i enlighet med detaljplanen (se avsnitt 7.17.2). Vår tanke är att en sådan liten avvikelse inte bör räknas den lovsökande till godo i nu aktuellt hän- seende. Det är åtgärderna som sådana bör bortse från vid bedömningen av om en åtgärd stämmer överens med detalj- planen, inte de små avvikelser som bör kunna godta vid framför allt sin tillsyn. Skulle även de små avvikelserna räk- nas bort vid bedömningen av om åtgärden stämmer överens med detaljplanen skulle det kunna uppstå märkliga kumulativa effekter av att en mindre avvikelse på en åtgärd läggs till en avvikelse som kan finnas på en annan åtgärd. Det är inte vår avsikt att göra sådana ur- holkningar av planinstitutet möjliga. Bestämmelsen finns i 9 kap. 32 § PBL. 7.18.4Vissa undantag från kraven på en åtgärds förhållande till detaljplanen Förslag: Trots 32 § första stycket 1 ska bygglov ges om åtgärden är en annan ändring av en byggnad än tillbyggnad. Trots 32 § ska bygglov ges om åtgärden inte strider mot sådana planbestämmelser som avses i 4 kap. 12 § 1 eller 16 § 3 och åtgär- den är 1.inredande av ytterligare en bostad i ett enbostadshus, som inte är ett komplementbostadshus, 2.nybyggnad eller tillbyggnad av ett komplementsbostadshus, 3.sådan ändring av en komplementbyggnad som innebär att komplementbyggnaden blir ett komplementbostadshus, och 4.åtgärden uppfyller de krav som följer av 2 kap. 6 och 9 §§, samt 8 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3, 6, 7, 9–11 §§, 12 § första stycket, 13, 17 och 18 §§ i de delar som inte har prövats i detaljplanen. Bygglov för nybyggnad eller tillbyggnad av ett komplements- bostadshus enligt andra stycket 2 eller sådan ändring av en kom- plementbyggnad som avses i andra stycket 3 ska endast ges om komplementbostadshuset tillsammans med andra komplement- bostadshus på tomten eller andra sådana komplementbyggnader på tomten, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undantagits från krav på bygglov enligt motsvarande äldre bestäm- melser, får en byggnadsarea som inte är större än . Bestämmelsen innehåller delvis de undantag som finns i nuvarande 9 kap. 30 § andra och tredje stycket PBL. Enligt nuvarande 9 kap. 30 § andra stycket PBL ska bygglov ges även om fastigheten eller byggnadsverket inte stämmer överens med detaljplanen om det i byggnaden inreds någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hantverk eller industri eller byggnaden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt. Enligt nu- varande 10 kap. 2 § andra stycket PBL får bl.a. sådana komplement- bostadshus som avses i 9 kap. 4 a § PBL samt en sådan inredning av ett enbostadshus som inte utgör ett komplementbostadshus som av- ses i 9 kap. 4 c § PBL genomföras i strid med detaljplanen. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitten 4.4.4, 5.2.2 respek- tive 5.10.2. En annan ändring av en byggnad än tillbyggnad ska få företas även om utgångsläget är planstridigt Vi föreslår att bygglov trots kravet på planenligt utgångsläge ska ges om åtgärden är en annan ändring av en byggnad än tillbyggnad. Bestäm- melsen innebär en utvidgning av de undantag från kravet på planenligt utgångsläge som finns i nuvarande 9 kap. 30 § andra stycket PBL. Undantaget gör det möjligt att företa fler lovpliktiga åtgärder på en byggnad eller en fastighet som inte stämmer överens med detalj- planen och syftar till ett resurseffektivt användande av det befintliga byggnadsbeståndet och till att skapa levande stadsmiljöer. En plan- stridig byggnad eller en byggnad på en planstridig fastighet bör helt eller delvis få tas i anspråk eller inredas för ett väsentligen annat ända- mål än det som den senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kom- mit till stånd (se avsnitt 7.6.7). I det konkreta fallet kan det röra sig om att i bottenvåningen i en stadsmiljö ändra användningen av en lokal från butik till kafé, eller från frisör till restaurang. Det kan också röra sig om att befintlig verk- samhet förändras genom att lokaler delas mellan olika verksamheter. Med stöd av undantagsbestämmelsen bör på samma sätt som även ytterligare en bostad kunna inredas i en byggnad. På samma sätt som enligt nuvarande bestämmelser bör lov kunna ges för fasadändringar även om byggnaden eller fastigheten inte stäm- mer överens med detaljplanen. Eftersom vi föreslår att färre fasad- ändringar ska omfattas av krav på lov om de inte utförs på vissa bygg- naders fasader mot allmän plats (se avsnitt 7.6.7) eller i värdefulla områden (se avsnitt 7.10), kommer undantaget för fasadändringar på planstridiga byggnader och på byggnader på planstridiga fastigheter inte att behöva tillämpas lika ofta. Förutom att utöka friheten för fastighetsägaren är syftet med vårt förslag att ge honom eller henne större möjligheter än att resurs- effektivt utveckla befintliga byggnader, främja cirkulär ekonomi och ett hållbart byggande. I sammanhanget ska dock erinras om att kra- vet på att ändringsåtgärden som sådan, exempelvis den nya använd- ningen, av hänsyn till omgivningen även fortsatt ska vara planenlig. Undantaget begränsar sig till att avse byggnader. För andra an- läggningar bör kravet på planenligt utgångsläge gälla även fortsätt- ningsvis. Undantag i eller i anslutning till småhus som vi föreslår att större byggnadsåtgärder än inte bör omfattas av krav på bygglov, föreslår vi en generell bygglovsplikt för bl.a. inredande av bostad eller uppförande av ett komplement- bostadshus (se avsnitt 7.6). Lovplikten behövs enligt vår mening dels av hänsyn till grannarnas möjligheter att bevaka sina intressen ge- nom att exempelvis överklaga lovet, dels för att bostädernas omgiv- ningspåverkan är av en omfattning som motiverar en förprövning (se avsnitt 7.6.2 och 7.6.7). Vissa av dessa åtgärder får enligt nuvarande bestämmelser genomföras utan lov och har dessutom tillåtits strida mot den detaljplan som kan gälla för området. För att – trots vårt förslag att införa en generell lovplikt för in- redandet av bostad eller uppförande av komplementbostadshus – be- hålla möjligheterna för en småhusägare att även fortsättningsvis få inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus, bygga eller bygga till ett komplementbostadshus eller inreda en bostad i en komplement- byggnad till ett komplementbostadshus i strid med detaljplanen (jfr nuvarande 10 kap. 2 § andra stycket), föreslår vi särskilda bestämmel- ser för dessa åtgärder i respektive i anslutning till småhus. Inredande av ytterligare en bostad i ett enbostadshus som inte är ett komplement- bostadshus eller ny- eller tillbyggnad av ett komplementbostadshus kommer med våra förslag förvisso generellt att omfattas av krav på lov, men bör som utgångspunkt få inredas, byggas nytt eller byggas till även om utgångsläget är planstridigt, åtgärden strider mot detalj- planen och genomförandetiden inte har börjat löpa. Åtgärderna bör således som utgångspunkt få genomföras obehindrat av vad som framgår av detaljplanen. Med vårt förslag till definition av ett komplementbostadshus i ett område som omfattas av en detaljplan kommer det på samma sätt som , i strid med detaljplanen, kunna uppföras en komplement- byggnad till ett en- eller tvåbostadshus som är inredd med en själv- ständig bostad med en byggnadsarea som inte är större än 30,0 kvadrat- meter (se avsnitt 7.4.3). En ytterligare förutsättning för att ett komplementbostadshus ska få byggas eller byggas till i strid med detaljplanen är att den håller sig inom samma areabegränsade ”pott” som gäller för lovplikten av- seende andra komplementbyggnader, dvs. att den tillsammans med andra komplementbostadshus på tomten eller andra sådana komple- mentbyggnader på tomten, som inte omfattas av krav på bygglov eller har undantagits från krav på bygglov enligt motsvarande äldre bestämmelser, får en byggnadsarea som inte är större än 45,0 kvadrat- meter. Våra överväganden rörande den areabegränsade ”potten” är i fråga om förutsättningarna för bygglov för komplementbostadshus desamma som i fråga om lovplikten för komplementbyggnader (se avsnitt 7.6.3). Åtgärden ska ändå följa vissa planbestämmelser för att bygglov ska kunna ges Vi har under utredningen blivit uppmärksammade på att det före- kommer att det uppförs byggnader som får strida mot detaljplan på ställen som är särskilt utsatta för risker för bl.a. ras, skred och ero- sion. har således inte varit tillräckligt för att undvika att det tillkommer komplementbostadshus på sådana platser. Vi föreslår att även byggnader vilka som huvudregel får strida mot detaljplanen, bör följa sådana planbestämmelser som har införts till skydd mot sådana risker (se avsnitt 7.17.2). Komplementbostadshuset bör enligt vårt förslag få genomföras i strid med detaljplanen och bör enligt vårt förslag dessutom inte prö- vas gentemot tillämpliga krav i 2 kap. och 8 kap. PBL i de delar som har prövats i detaljplanen. Med vårt förslag skulle därför den mot- sägelsefulla situationen kunna uppstå att en omfattande reglering av hänsynen till kulturmiljön i detaljplanen skulle komma att begränsa vilka sådana krav som skulle få beaktas vid prövningen av en ansökan om bygglov för ett komplementbostadshus. Det är inte vår avsikt. Vi föreslår därför att komplementbostadshuset bör följa de bestäm- melser om skydd för sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, tom- ter, bebyggelseområden och allmänna platser som kommunen har beslutat om i detaljplanen med stöd av 4 kap. 16 § 3 PBL eller mot- svarande äldre bestämmelser. Någon motsvarande reglering för att säkerställa planbestämmelser som avser bestämma de preciserade krav som behövs för att följa kraven på varsamhet enligt 2 kap. 6 § tredje stycket (jfr 4 kap. 16 § 2 PBL) behövs inte eftersom sådana planbestämmelser endast förtydligar vad som ändå gäller. Under utredningen har det framförts önskemål om att kommu- nerna bör få utökade möjligheter att reglera tillkommande bostäder. De problem som beskrivs är framför allt att det i anslutning till om- råden som är under omvandling från fritids- till permanentbostads- områden tillkommer bostäder i strid med detaljplaner, även kort efter detaljplanerna antagits, i en utsträckning som gör det svårt för kommunerna att dimensionera och hinna med att ordna exempelvis trafiklösningar, va-nät och service med skolor, förskolor, vårdinrättningar m.m. i den takt som exploateringarna förutsätter. Problemet ska vara som störst i storstädernas kranskommuner där det råder en stor efterfrågan på bostäder. Till utredningen har det framförts att vissa byggaktörer har satt den här typen av relativt om- fattande planstridiga exploateringar i system. Vi har i anledning av synpunkterna övervägt att utöka reglerings- möjligheter för kommunerna i syfte att komma till rätta med de ut- maningar den här typen av oreglerade exploateringar för med sig för kommunerna och samhället i övrigt. Utgångspunkten i våra direktiv är att sådana åtgärder som tillåts få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser om inte starka skäl talar emot det även fort- sättningsvis ska få göra det, samt att fler åtgärder av begränsad om- fattning ska kunna få utföras i strid med detaljplan och områdes- bestämmelser, utan att planeringsinstrumenten, som bl.a. tar hänsyn till allmänna intressen, förlorar sin betydelse.233 Kommunernas möjligheter att reglera tillkommande bostäder kom- mer med våra förslag att i väsentliga hänseenden vara desamma som de som gäller enligt nuvarande bestämmelser. I ett område som om- fattas av en detaljplan kommer det till ett enbostadshus endast kunna tillföras två ytterligare bostäder, den ena genom inredning av en ytterligare bostad i det befintliga enbostadshuset och den andra ge- nom ett komplementbostadshus. Den ökade belastningen på va-nät och vägar respektive ökade krav på service kan som vi bedömer det därigenom inte bli större än vad som kan anses ligga inom den planeringsmarginal kommunen bör ha för den händelse att exempelvis större familjer flyttar in i den befintliga bebyggelsen. 233Se Dir. 2020:4 s. 8 f. har även erfarit att kommuner sedan införandet av de s.k. attefalls- bestämmelserna som medger att åtgärder vidtas i strid med detalj- plan eller områdesbestämmelser vid planläggningen beaktar de åtgär- der som får strida mot detaljplanen, exempelvis genom att anpassa byggrätterna till att det senare kan tillkomma åtgärder i strid med detaljplanen.234 Vi bedömer härutöver att den generella lovplikt för nya bostäder som vi föreslår kan underlätta kommunernas möjlig- heter att uppmärksamma de behov av teknisk och social service som följer med de tillkommande bostäderna. Den kommun som behöver samordna planeringen till följd av tillkommande komplementbostads- hus eller andra bostäder kan givetvis självmant planlägga området på nytt och i samband med det få en täckning i vart fall för sina kost- nader för iordningställandet av den allmänna platsmarken genom gatukostnadsersättning enligt 6 kap. PBL. I det sammanhanget bör även förekomsten av många komplementbostadshus eller andra bo- städer på en viss plats kunna beaktas vid fördelningen av kostnaderna mellan fastighetsägarna. Utökade kostnader för va-nät i de fall det tillkommer nya bostäder i sådana områden bör dessutom till viss del kunna täckas genom anläggnings- och brukningsavgifter enligt lagen om allmänna vattentjänster. En lösning på de problem de planstridiga exploateringarna för med sig i planlagda områden, där kommunen inte hunnit med att ordna med exempelvis vatten och avlopp, vägar, gator, torg, eller grönområden eller för den delen kollektivtrafik eller förskolor, i den utsträckning den planstridiga exploateringen förutsätter, vore att relatera möjligheten att tillföra bostäder i strid med detaljplanen till efter att planens genomförandetid löpt ut. Begränsningen skulle antingen bestå i att bygglov för komplementbostadshus inte ska få strida mot detaljplanen , eller att kommu- nen skulle ha möjlighet att få avslå ansökningar om bygglov för kom- plementbostadshus . Vi har övervägt sådana lösningar relaterade till genomförande- tiden. Konsekvensen av att helt begränsa möjligheten att uppföra komplementbostadshus skulle kunna få orimliga konsekvenser och inte till fullo uppnå den avsedda effekten. En fullständig begränsning av möjligheterna att tillföra ytterligare bostäder i strid med detalj- planen skulle leda till att befintliga småhus- 234Jfr , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 13. ägares möjligheter att genomföra åtgärder i strid med detaljplanen skulle begränsas av att deras fastighet skulle omfattas av ett planlagt område, alldeles oavsett var planläggningen sker. Vad avser kommunernas skyldigheter att ordna med va-nät etc. lär en koppling till genomförandetiden endast leda till att behovet av utbyggnad skjuts . En möjlighet för kommunerna att få avslå en ansökan, under förutsättning att de har beaktansvärda och legitima skäl för sin hållning, skulle å ena sidan kunna ge kommu- nerna tid att ordna med trafiklösningar, gator och parker samt social service men å andra sidan klart begränsa den frihet småhusägare har att uppföra komplementbostadshus på sin tomt i strid med detalj- planen. Härutöver skulle det på samma sätt som vid en absolut be- gränsning av planstridigheten endast skjuta upp skyldigheten för kommunen att ordna med vatten och avlopp. Vi bedömer därför att någon sådan möjlighet för kommunerna inte bör införas. Krav på hänsyn till allmänna och enskilda intressen respektive krav på byggnadsverk m.m. Vår ambition har varit att så långt möjligt inte ändra de krav som ställs på åtgärder som får genomföras i strid med detaljplan.