sou · H9B337 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi har valt att använda statistik från eftersom den statistik vi fått från avseende genomsnittligt an- tal timmar och åldersgrupp inte håller tillräcklig kvalitet.42 Valet av åldersintervall 22–som jämförelse används eftersom inget föräldraavdrag görs i den åldersgruppen som de ål- dersrelaterade behoven inte hunnit öka. Vi har därutöver valt att ba- sera beräkningarna på timmar använda eftersom vi då kan bortse från tid i skola eller daglig verksamhet. Tabell 11.4 Genomsnittliga skillnader i timmar med personlig assistans , timmar som dras av för det normala föräldraansvaret samt antal timmar extra med vårt föräldraavdrag 0–6 å 7–12 år 13–17 år 22–25 år Timmar med assistans (faktiska timmar) Skillnad i timmar jämfört med referensgruppen 22–25 år Uppskattad tid i skola eller förskola Uppskattat antal timmar avdrag för normalt Antal timmar extra med föräldraavdrag Källa: statistik. Utredningens egna beräkningar. 41Det finns inga barn under 1 i denna grupp eftersom det inte fanns sådana som hade assistansersättning. 42Socialstyrelsens register över insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade innehåller osannolika extremvärden för uppgiften om användningen vilket på- verkar statistiken över den genomsnittliga användningen i alltför stor utsträckning. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag I tabell 11.4 kan utläsas hur stort avdrag vi uppskattar att det görs samt hur många timmar extra barn i olika ålders- grupper skulle få med vårt föräldraavdrag. Det skiljer i genomsnitt personlig assistans mellan ål- dersgruppen 1–och 22–. Gruppen 22–har 40 assi- stanstimmar fler i genomsnitt jämfört med gruppen 7– . Genom att implementera förslaget om ett schabloniserat för- äldraavdrag förväntas assistanstimmarna öka för barn som har assi- stansersättning, och som får ett nytt beslut, med i genomsnitt 11 tim- mar för barn 0–, med i genomsnitt för barn 7–och med i genomsnitt för barn 13–. Den sammantagna effekten av förslaget på antal barn och antal timmar Som visats i tidigare avsnitt ökar antalet barn 0–i assistans- ersättningen med våra förslag. Dessa barn kommer in med samma genomsnittliga antal timmar som dagens bestånd 0–. För de barn som fanns 2020 ökar antalet timmar enligt beräkningarna i tabell 11.4 ovan. Effekten redovisas i tabell 11.5 nedan. Tabell 11.5 Antal barn och timmar med vårt förslag Anm: Barn som beviljas assistansersättning till följd av förslaget kommer in med . Timmarna ökar också för de barn som redan har assistans. I denna tabell vägs timmarna ihop och resultatet blir ett högre antal timmar . Källa: och egna beräkningar. Det genomsnittliga antalet timmar minskar i två åldersgrupper och ökar i en åldersgrupp. Detta beror på att de barn som kommer in i assistansersättningen antas få ett genomsnittligt antal timmar base- rat på alla barn. De yngre barn som redan har assistansersättning har dock ett högre antal timmar. Således blir det genomsnittliga antalet timmar lägre när även barn med mindre omfattande behov släpps in genom våra förslag. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Statens ökade utgifter består dels i fler timmar för de barn som redan är kvalificerade till assistansersättning, dels i att fler barn kvalificerar sig till assistansersättning. Utgifter med anledning av fler timmar för de barn som redan har personlig assistans Enligt statistik från för fanns det 178 barn i åldrarna 0–, 635 barn i åldrarna 7–11 samt 1 353 barn i åldrarna 12–som erhöll assistansersättning. I genomsnitt fick de 130,2, 106,1 respektive 2020. Dessa be- räknas nu få , respektive extra , vilket utgör en ökning med motsvarande en kostnadsökning för staten till följd av fler timmar med cirka 183 mil- joner kronor räknat med schablonersättning på , se tabell 11.6 nedan. Tabell 11.6 Statens ökade utgifter för de barn som har assistansersättning när förändringen implementeras helt 0–6 år 7–11 år 12–17 år Antal barn med assistansersättning Totalt antal timmar extra Kostnad för staten i * Anm: *Kostnaden är beräknad under antagandet att schablonen om /timme i ersättning används. Den beräknade kostnaden är osäker på grund av bristande underlag om hur stort avdrag som görs för det normala föräldraan- svaret. Beräkningarna ovan avser de barn som har assistansersätt- ning och som vid en nyansökan kan antas få fler timmar i genom- snitt. Eftersom tvåårsprövningarna har pausats kommer kostna- derna att uppstå när personerna aktivt ansöker om fler timmar och därmed implementeras förändringen . Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Utgifter med anledning av fler barn med assistansersättning Efter implementering av föräldraavdraget beräknas cirka 400 barn i åldrarna 0–komma in i den statligt finansierade personliga assi- stansen. Vi antar att barnen kommer att fördelas i åldersgrupperna 0–och 7–i relationen . Detta är ett rimligt antagande då relationen motsvarar fördelningen bland de barn som lämnat assistansersättningen med anledning av förändrad praxis. Vi räknar inte med att barn mellan 12–får assistanser- sättning till följd av förslaget då inget föräldraavdrag för grundläg- gande behov görs i denna åldersgrupp (se avsnitt 11.5.2). De barn som får assistansersättning antas få i genomsnitt.43 Detta är något lägre än det genomsnittliga antal tim- mar barn hade men det är sannolikt så att när förslaget möj- liggör för fler att få assistans så har de barnen per definition behov av lägre omfattning än de barn som redan beviljats assistans. Kom- munerna kommer fortsättningsvis betala för de första . Eftersom dessa beräkningar bygger på antaganden om an- tal är det rimligt att beräkna kostnaderna enligt ett intervall. I ta- bell 11.7 redovisas vilka kostnader som staten skulle få om antal barn ökar inom intervallet 300–500 barn. Tabell 11.7 Statens ökade kostnader till följd av att fler barn beviljas assistansersättning Alternativa kostnader för intervallet 300 till 500 nya barn. Antal barn som beviljas Kostnad* för staten (miljoner Anm: *Kostnaden är beräknad under antagandet att schablonen om /timme i ersättning används Om antalet barn med assistansersättning ökar med 300–500 barn in- nebär det en utgiftsökning för staten på 500–. Eftersom många av de barn som förväntas kvalificera sig till den statliga assistansersättningen troligtvis har insatser enligt LSS 43Samma antagande som i kapitel 10. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag med tidsbegränsade beslut kommer förflyttningen från kommun till stat att ske successivt och kostnaden fördelas . Tabell 11.8 Statliga utgifter med anledning av fler barn och ökat antal timmar 0–6 år 7–11 år 12–17 år 0–17 år Antal barn med 2020 Timmar/vecka i 2020 Antal barn med efter implementering Timmar/vecka efter implementering Statens ökade utgifter efter implementering Anm: *Kostnaden är beräknad under antagandet att schablonen om /timme i ersättning används Att barn som har insatser via LSS i stället kvalificerar sig för statlig personlig assistans innebär en utgiftsminskning för kom- munerna. År 201844 hade barn med kommunalt beslutad personlig assistans i genomsnitt . De barn som går från den kom- munala personliga assistansen till assistansersättning kommer ha mer omfattande behov än genomsnittet inom den kommunala assi- stansen. Enligt hade av an- vändarna inom personlig assistans mer än . Det är en fördubbling . Som en av förklaringarna till ökningen anges indragningarna av statlig assistansersättning. I våra beräkningar adderar vi till det genomsnittliga antalet timmar i syfte att ta hänsyn till att dessa barn har behov som är mer omfattande än genomsnittet. I beräkningen nedan tas det hänsyn till föräldraavdraget genom att dra av för barn mellan 0–och 20+14 timmar (för skolgång) för barn mellan 7–från genomsnittet. Besparingen för kommunerna till följd av att 400 barn flyttas till statlig assistansersättning och med hänsyn tagen till att kommu- nerna betalar de första , blir drygt 100 miljo- ner kronor. 44Den senaste statistiken från är . Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Ett tydligt föräldraavdrag leder dessutom sannolikt till en ökning av antalet barn som erhåller personlig assistans från kommunen en- ligt LSS. Vi antar att , det vill säga 264 barn i åldrarna 0– 11 övergår från avlösarservice till personlig assistans samt att 278 barn i samma åldersgrupp går från insatsen korttidsvistelse till personlig assistans. Detta antal antas inkludera även de barn som får personlig assistans enligt LSS genom att ventilen tillämpas. I prakti- ken innebär det att, efter att hänsyn tagits till att en tredjedel av bar- nen som har avlösarservice även har korttidsvistelse, sammanlagt 460 barn som antas flytta över till insatsen personlig assistans enligt LSS. Dessa barn antas dessutom tidigare ha beviljats avlösarservice och/eller korttidsvistelse i högre omfattning än genomsnittet. Beräkningarna för kommunernas utgifter redovisas i tabell 11.9 nedan. Återigen vill vi betona att beräkningarna är behäftade med osäkerhet. Tabell 11.9 Kommunernas utgifter Besparing avlösarservice med antagande om * Besparing korttidsvistelse med antagande om ** Kostnad 460 barn i Personlig assistans enligt LSS*** Besparing att barn 400 övergår till **** Kommunens fortsatta kostnad för barn som övergår till assistansersättning, de första Kommunernas ökade utgifter till följd av timkorrigeringarna i personlig assistans *Något högre än genomsnittet 2016 på enligt SOU 2018:88 s . 918. **Genomsnittet låg enligt SOU 2018:88 s. 918. ***180 barn 0–räknas få i genomsnitt, 270 barn 7 –beräknas få i genomsnitt. ****160 barn 0–inte längre får personlig assistans från kommunen med i genomsnitt , samt 240 barn 7–inte får personlig assistans från kommunen med i genomsnitt Implementeringen av schablonen sker för de barn som ansöker om assistans men förändringen kommer gradvis med de nya ansökningar som successivt görs för de barn som redan har personlig assistans och som ansöker om mer tid. 12Konsekvenser av utredningens förslag I kapitel 9–11 beskrivs våra förslag och dess finansiella effekter för stat, kommun och regioner. De finansiella effekterna av förslagen som helhet samverkar dock och i detta kapitel specificeras därför de sammantagna konsekvenserna av utredningens förslag. Sist i kapitlet presenterar vi förslag till uppföljning av förslagen. 12.1Sammantagen effekt av förslagen på antal personer med personlig assistans och antal timmar med personlig assistans Förslagen om sjukvårdande insatser i kapitel 9 syftar till att assi- stansanvändare som behöver hälso- och sjukvårdsåtgärder till följd av sina funktionsnedsättningar ska ges ändamålsenligt stöd. En ny lag om egenvård införs som syftar till att säkerställa kvaliteten på den egenvård som utförs. Därutöver ges en ny möjlighet till inträde i in- satsen för personer vars grundläggande behov till stor del utgörs av sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen. Genom för- slagen återtar sjukvårdshuvudmannen kostnaderna för den sjukvård som ges till assistansanvändare. Kostnaderna för staten och, till mindre del, kommunerna minskar därigenom. En viss ökning av de administrativa kostnaderna för uppföljning och dokumentation av egenvårdsåtgärder för regionerna och assistansbolagen sker också. Förslaget om nya grundläggande behov i kapitel 10 innebär i korthet att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade upphävs och ersätts. Fler personer kommer därmed att kvalificera sig för assistansersätt- ning. Genom förslaget sker en återställning av kostnaderna för den personliga assistansen så att staten återtar de kostnader som skjutits Konsekvenser av utredningens förslag över på kommunerna med anledning av nekad assistansersättning . Förslaget i kapitel 11 innebär att ett nytt schabloniserat föräldra- avdrag införs i stället för att en bedömning av föräldraansvaret görs i varje enskilt fall. Därutöver införs en ventil som innebär att barn i vissa fall ska beviljas kommunalt finansierad personlig assistans även om det endast återstår ett fåtal timmars behov av hjälp med grund- läggande behov efter det att föräldraavdraget har gjorts. Förslagen förväntas leda till att barn får personlig assistans i en lägre ålder än . Vidare kommer de barn som redan har personlig assistans att kunna beviljas fler timmar vid ett nytt beslut. Genom förslaget kommer nya kostnader att uppstå för stat och kommun. Att barnen kommer in i den personliga assistansen kom- mer också att innebära en minskad belastning på föräldrar till barn med omfattande funktionsnedsättning, vilket kan medföra att deras arbetsutbud ökar och sjukfrånvaro minskar. När stödbehovet tillgo- doses av personlig assistans minskar också behovet av andra insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen vilket leder till minskade kostnader för kommunerna. De förslag vi lägger i detta betänkande samverkar. Samma indi- vider berörs av flera olika förslag och effekten av förslagen är beroende av att alla förslag genomförs. Genom de nya grundläg- gande behoven kommer fler personer att kvalificera sig för insatsen personlig assistans. Fler personer kvalificerar sig också för personlig assistans genom vårt förslag om ett schabloniserat föräldraavdrag Dessa två förslag berör i viss utsträckning samma barn. De konse- kvensbeskrivningar som finns i respektive kapitel kan därför inte summeras rakt av. Vidare samverkar vårt förslag avseende sjukvår- dande insatser med det nya grundläggande behovet kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik. Därutöver är det nya grundläggande behovet kontinuerligt stöd som föranleds av medi- cinsk problematik en viktig del av vårt förslag avseende föräldra- ansvaret eftersom sådana stödbehov undantas från föräldraavdrag. Konsekvenser av utredningens förslag 12.1.1Antaganden om att fler personer beviljas personlig assistans Våra förslag att införa nya grundläggande behov förväntas leda till en omfördelning av personer från andra insatser enligt LSS och socialtjänstlagen, samt av vissa personer utan insatser, till personlig assistans enligt LSS eller assistansersättning enligt socialförsäkrings- balken. Därutöver kan personer som får personlig assistans en- ligt LSS komma att få statlig assistansersättning enligt socialför- säkringsbalken. Som vi beskrev i kapitel 10 minskade det totala antalet individer med statlig och personlig assistans un- der perioden –2019 till följd av en minskning av den statliga assistansersättningen. Under antagandet att andelen som behöver personlig assistans1 i befolkningen är beräknas antalet personer med behov av personlig assistans vara 21 427, det vill säga drygt 2 000 personer fler än som faktiskt hade personlig assistans . Förslaget om nya grundläggande behov samverkar i hög grad med förslaget om ett schabloniserat föräldraavdrag. Samma barn som kva- lificerar sig till personlig assistans genom förslaget om nya grund- läggande behov kvalificerar sig genom förslaget om ett schabloniserat föräldraavdrag. Därmed är konsekvenserna av dessa förslag inte summerbara. Förslaget om förstärkt rätt till assistans vid behov av sjukvår- dande insatser berör av alla assistansanvändare och omfördelar det finansiella ansvaret för den sjukvård som kan ut- föras inom den personliga assistansen. 12.1.2Antaganden om att fler barn beviljas personlig assistans och att barn beviljas fler timmar Genom våra förslag får fler barn insatsen personlig assistans vid en lägre ålder. Vi beräknade i kapitel 10 att förslaget om de nya grund- läggande behoven leder till att cirka 800 fler barn i åldrarna 0–får assistansersättning. Ökningen av antalet barn sker i samma pro- portion som minskningen skedde mellan 2015–2019, det vill säga att av dessa 800 barn förväntas vara i åldrarna 0–, 1Både kommunalt och statligt. Konsekvenser av utredningens förslag är i åldrarna 7–i åldrarna 12–. Vi beräknade i kapitel 11 att till följd av ett avsmalnat föräldraansvar övergår 400barn i åldrarna 0–till assistansersättningen2 och att ytterli- gare cirka 460 barn skulle få kommunalt finansierad personlig assi- stans. Detta inkluderar även de barn som får personlig assistans en- ligt LSS genom att ventilen tillämpas. När föräldraansvaret schabloniseras till ett föräldraavdrag ökar också möjligheten att beviljas ett större antal timmar. hade sammanlagt 2 166 barn 0–assistansersättning. I kapitel 11 be- räknas barn 0–få extra , barn 7–6 tim- mar extra och barn 12–extra . Dessa beräkningar är baserade på statistik från och visas i figur 12.1 nedan. Vi har inte tillräckligt underlag om kom- munernas sätt att beräkna föräldraansvaret och den åldersindelade statistik vi fått från är inte användbar för detta ända- mål. Med anledning av detta gör vi antagandet att samma korrigering av antalet extra antal timmar för barn kommer att ske i de fall kom- munen beslutar om insatsen som i de fall beslutar. Effekten av timkorrigeringarna för barnen mellan 0–17 år Antal timmar med assistansersättning i genomsnitt 2002-2020 Antal timmar med assistansersättning i genomsnitt 2002-2020 korrigerad för tid i förskola eller skola samt timkorrigeringen 2Dessa 400 barn är en delmängd av de ovannämnda 800 barnen. Konsekvenser av utredningens förslag I figur 12.1 kan ses att den modell vi föreslår, om den tillämpas på avsett sätt, skulle komma att utjämna skillnaderna i antal timmar över åldrarna. De blå staplarna visar genomsnittligt antal timmar med assistans- ersättning som faktiskt beviljas i åldrarna 1–. Det går att se att barn får ett mindre antal timmar än vuxna. Detta beror inte enbart på att det görs ett avdrag för föräldraansvar, utan en anledning till skillnaden är också att barn går i förskola och skola. Den blå prickade linjen visar det antal timmar som barn skulle få om man också lägger till timmar i förskola och skola till det faktiska antalet timmar som barnen beviljas. I figuren syns att även med denna justering får barn inte lika många timmar som vuxna. Den röda linjen visar det antal timmar som barn skulle få om man lägger till timmar i förskola och skola till det faktiska antalet assistansersättningstimmar som barnen får samt adderar det antal timmar som vi bedömer att vårt förslag kommer att innebära. Våra förslag syftar till stärkt assistans både i bemärkelsen att fler får tillgång till insatsen och att stöd som ges med sjukvårdande insatser präglas av större delaktighet och trygghet. Vi kommer med förslag som stärker assistansen för barn och för personer med stödbehov som faller utanför insatsen trots att assistans vore en ända- målsenlig insats. Våra förslag ökar också möjligheten för god vård på lika villkor för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Nedan beskrivs konsekvenserna för assistansanvändare. Sedan ges en beskrivning av konsekvenser för anhöriga och för jämställdheten mellan män och kvinnor. 12.2.1Konsekvenser för personer med funktionsnedsättning Fler personer med omfattande funktionsnedsättningar kommer ge- nom våra förslag att kunna få rätt till personlig assistans. De nya grundläggande behov som vi föreslår ökar möjligheten för personer med stora och varaktiga funktionsnedsättningar att på ett ändamålsenligt sätt kunna få sina få sina behov av stöd tillgodosedda, kunna bo i eget hem och kunna delta i samhällslivet på samma villkor Konsekvenser av utredningens förslag Det handlar om personer som har behov av stöd all vaken tid, eller dygnet runt, för att inte riskera att komma till skada till följd av riskfyllt beteende eller medicinsk problematik. Det gäller även personer som på grund av till exempel kognitiva svårigheter inte själva förmår tillgodose sina basala behov så som personlig hygien eller måltider. Vi bedömer att detta är en förändring som ligger i linje med de internationella konventionerna och den funktionshinder- politiska målsättningen. När det gäller sjukvårdande insatser har vi i vår kartläggning kun- nat se att det finns omfattande förbättringspotential och föränd- ringsbehov när det gäller patientmedverkan, trygghet och säkerhet. Genom att förändra incitamenten, möjliggöra att fler alternativ finns att tillgå och skapa förutsättningar för ökad patientsäkerhet bidrar våra förslag till att personer i den aktuella målgruppen får ett mer ändamålsenligt stöd vid behov av sjukvårdande insatser. Personer som behöver hjälp med egenvård får ett tryggare stöd och personer som behöver sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen ges möjlighet att få stödet på ett sätt som i större utsträckning möjliggör att leva ett liv som andra. Vi bedömer att våra förslag även i denna del ligger i linje med den nationella funktionshinders- politiska målsättningen samt leder till att i högre utsträck- ning än kommer att leva upp till internationella konventioner om rättigheter för barn samt för personer med funktionsnedsättning. De personer som omfattas av den nya möjligheten till inträde i assistansen genom att sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjuk- vården kan beaktas vid bedömningen, kan komma att få en begränsad valfrihet i fråga om tänkbara utförare av de sjukvårdande insatserna. Det är dock en naturlig följd av att de insatser som den enskilde behöver få hjälp med utgör just hälso- och sjukvård. Assistansanvän- dare måste vara garanterade god vård liksom övriga i samhället. Genom vårt förslag möjliggörs dock inträde i den personliga assi- stansen i situationer där detta inte tidigare varit möjligt, och det är alltså inte fråga om någon avgränsning i förhållande till vad som gäller för personer med denna typ av stödbehov. Konsekvenser av utredningens förslag 12.2.2Särskilt om konsekvenser för barn med funktionsnedsättning De konsekvenser som beskrivits ovan gäller givetvis även för barn. Förslagen om nya grundläggande behov i kombination med vårt för- slag avseende föräldraavdraget kommer att leda till att barn med stora och varaktiga funktionsnedsättningar i högre utsträckning får tillgång till personlig assistans. En viktig konsekvens är också att rättssäkerheten stärks vid bedömningen av barns rätt till insatsen. Genom förslagen ges barn som har stora stödbehov till följd av funktionsnedsättningar större förutsättningar till frigörelse från sina föräldrar. Barnen ges också möjlighet till att ha föräldrar som utövar föräldraskap i stället för föräldrar som behöver ägna all sin tid åt as- sistansliknande insatser. Barn med omfattande stödbehov ges såle- des också ökade möjligheter att växa upp i föräldrahemmet. Enligt och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har barn med funktionsned- sättning rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv och att få delta i samhället på lika villkor. För att utöva denna rättighet ska barnet er- bjudas stöd som är anpassat till deras funktionsnedsättning. Kon- ventionsstaterna ska respektera och tillförsäkra varje barn inom deras jurisdiktion de rättigheter som anges barnkonvention utan åtskillnad av något slag. Inget barn ska diskrimineras och det som bedöms vara barnets bästa ska beaktas vid alla beslut som rör barnet. Samman- taget bedömer vi att våra förslag bör stärka barnets rättigheter genom möjligheten för de barn som berörs av förslagen att bo tillsammans med sina familjer och även i övrigt leva sitt liv som andra i enlighet med den övergripande målsättningen i internationella kon- ventioner och de funktionshinderspolitiska målen. Förslagen bör även leda till att anhöriga i högre utsträckning får avlastning vilket i förlängningen även bör gynna barnet, se avsnitt 12.2.3. Förslagen bedöms gynna föräldrar och anhöriga som kan få den av- lastning de behöver för att kunna förena familjeliv med arbete på samma sätt som andra. Förslagen bedöms också gynna de andra barn som finns i familjen. Konsekvenser av utredningens förslag