sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — i bostadsbidraget och underhållsstödet Slutbetänkande av Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd –minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS) 2021 SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet och chefen för att tillsätta en utredning för att se över reglerna om bostadsbidrag och underhålls- stöd. Syftet med utredningen var att öka träffsäkerheten och minska skuldsättningen. Till särskild utredare förordnades före detta kommunalrådet . beslutade regeringen att utredningen också skulle utreda hur sär- skilda skäl för att fortsätta lämna underhållsstöd kunde förtydligas och tillämpas. Utredningen har antagit namnet Utredningen om bo- stadsbidrag och underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS). Som sakkunniga i utredningen förordnades kanslirådet (), kanslirådet (), departementssekreteraren () och departementssekreteraren (, numera ). förordnades som sakkunnig i utredningen kanslirådet (). entledigades , och från sina uppdrag. förordnades som sakkunniga i utredningen ämnesrådet (), rättssakkunniga () och departe- mentssekreteraren (). entledigades från sitt uppdrag. förordnades departementssekreteraren (Finans- departementet) som sakkunnig i utredningen. ent- ledigades och från sina uppdrag. förordnades kanslirådet (Socialdeparte- mentet) och departementssekreteraren (Finansdepartemen- tet) som sakkunniga i utredningen. Som experter i utredningen förordnades verks- juristen (), rättsliga experten (), juristen () och utredaren (). förordnades som expert i utredningen budget- och skuldråd- givaren (rådgivare i ). Som sekreterare anställdes en- hetschefen , juris- ten och utredaren . Utredningen har tidigare överlämnat promemorian En justerad indragningsbestämmelse i underhållsstödet. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Träffsäkert (SOU 2021:101). Betänkandet är upp- delat i två volymer. I den första volymen med undertiteln månadsuppgifter i bostadsbidraget och underhållsstödet behandlas utredningens förslag rörande användningen av månadsinkomster vid fastställande av bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst samt bakgrund och överväganden för dessa förslag. I den andra voly- men med undertiteln bostads- och familjestöd (Bofast) och statlig underhållsreglering behandlas utredningens övriga förslag samt bakgrund och överväganden för dessa. Sammanfattning – volym 1 ................................................. Förslag till lag om ändring i .......................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ............................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade..... 86 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .............................. Förslag till förordning om ändring i utsökningsförordningen (1981:981).................................... Förslag till förordning om ändring i bostadsbidragsförordningen (1993:739) ............................. Förslag till förordning om ändring i indrivningsförordningen (1993:1229) ................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga ................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1036) om underhållsstöd ............................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser ......................................... 3.2.5Vissa skatteregler med anknytning till socialförsäkringen, arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer.............. Statistik om månadsinkomster ............................................ Statistik om bostadsbidrag................................................... Statistik om underhållsstöd ................................................. Utgångspunkter avseende aktuella inkomstuppgifter ... Utblick mot de nordiska grannländerna...................... Allmänna överväganden om inkomstunderlaget ........... 6.2 Med aktuella inkomstuppgifter kan träffsäkerheten öka ... 203 6.3Samma inkomstunderlag för bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst....................................... 6.4Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst bör spegla nuvarande betalningsförmåga............................. Bara historiska inkomster i inkomstunderlaget .................. Betalningsförmågan beror främst på aktuella inkomster ... inkomster bör också beaktas om de varit höga .... Den aktuella inkomsten bör beräknas som ett genomsnitt över några månader ............................. 6.9Den aktuella inkomsten bör inte baseras på för många De inkomstuppgifter som ska ligga till grund för beräkning bör så långt möjligt hämtas in automatiskt från tredje part ................................................. De inkomstuppgifter som används i beräkningen ska kontrolleras i efterhand ................................................. Inkomster och resurser som bör beaktas ............................ Att uppskatta den nuvarande betalningsförmågan............. Att ta hänsyn till tidigare inkomster om de varit höga ...... Att beräkna inkomsterna under en del av ................. Inkomst av tjänst................................................... Inkomst av näringsverksamhet ............................ Inkomst av kapital................................................. Personer som kombinerar anställning med enskild näringsverksamhet ........................... Förslag om nytt inkomstunderlag ............................... 8.1Inkomstunderlaget ska som huvudregel utgöras av inkomster under en ramtid .................. Inkomst av tjänst hämtas från 8.1.2Inkomst av kapital och förmögenhet ska avse Barns inkomster och förmögenhet ...................... 8.1.5Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i de tre mest aktuella inkomstmånaderna i ramtiden....... inkomster kan påverka beräkningen ..... 8.2För den som har inkomst av näringsverksamhet gäller 8.3 Skälighetsbedömning av betalningsbeloppet i vissa fall...... 8.4En ny ansökan om bostadsbidrag ska lämnas in och särskilda omräkningsbeslut fattas Betalningsbelopp bestäms i särskilda Beräkning och utredning av inkomster inom ramtiden...... 8.7Ändring av beslut om uppgifter framkommer om annan inkomst än den som legat till grund för tidigare beslut...... 8.8 Vissa justeringar av hur uppgifter i beskattningsdatabasen ska kunna användas ...................... 8.9Fler hushåll med bostadsbidrag och avskaffat flerbarnstillägg för det andra barnet .................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser........................ 9.1Månatlig omräkning av betalningsskyldighet 9.1.1Förslaget i korthet och en sammanfattning Konsekvenser för individer ................................... Konsekvenser för staten........................................ 9.2Ett bostadsbidrag baserat på månadsuppgifter om inkomst av tjänst ............................................................ 9.2.1Förslaget i korthet och sammanfattning Konsekvenser för individer ................................... Konsekvenser för staten........................................ Administrativa kostnader Kronofogden ............................. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor Konsekvenser för incitamenten till arbete........... Konsekvenser för den personliga integriteten .... Konsekvenser av minskad skuldsättning ............. Konsekvenser för barn.......................................... Konsekvenser för brottsligheten.......................... Förslaget till lag om ändring i ..................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ................................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade .. 380 10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .................................. Sammanfattning – volym 2 ............................................... Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska Fördelningen av stöden ........................................................ 11.2.1Andelen hushåll med låg ekonomisk standard 11.2.2Inkomstprövade bidrag kan minska incitamenten för arbete ......................................... 11.2.3Att hålla ned marginaleffekterna kan hämma 11.2.4 Samspelet mellan olika bidrag kan ha stor 11.2.5 Stor skillnad i hur mycket den ekonomiska standarden förbättras av bostadsbidraget för 11.2.6 Bostadsbidraget har blivit ett allmänt 11.2.7 Nivåerna på bidraget för barnkostnader är 11.2.8Ekonomiska incitament styr hur underhållet 11.2.9I praktiken fördelas ansvaret för barns underhåll sällan som avsett.................................... En ansökan om underhållsstöd riskerar leda till en konflikt även då inget betalningsbelopp 12 Utgångspunkter och överväganden om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken ........................... 12.2.1 Försörjningsansvaret för barn bör primärt ligga på föräldrarna och statens stöd ges bara när deras resurser inte räcker till .......................... 12.2.2 Underhållsreglering med staten som mellanhand ska inte väsentligt skilja sig från vad FB föreskriver................................................. 12.2.3 Risken för påverkan på konflikter bör beaktas ... 12.2.4 Bostadsbidragets olika syften bör tydliggöras .... 12.2.5 Bidrag bör ges till hushåll som har otillräckliga resurser för att försörja sig själva … .................... 12.2.6 … men ta sin utgångspunkt i merkostnader 12.2.7 Avvägning mellan marginaleffekter, otillräckliga bidrag för personer med låga inkomster och bidrag till hushåll som saknar behov.................... 13 Ett reformerat stöd till hushåll med barn .................... 13.1 Den ekonomiska familjepolitikens träffsäkerhet måste 13.2 Ny struktur för stödet till hushåll med barn ...................... 13.2.1 En renodling av behovsprövningen...................... 13.2.2 Tydliga behovsprövade bidrag ger bättre förutsättningar för politisk styrning .................... 13.3 Statlig underhållsreglering ersätter underhållsstödet ......... 13.3.1 Minskade ekonomiska incitament att välja staten som mellanhand.......................................... 13.3.2 Det belopp som regleras ska beräknas som ett 13.3.4 Renodlad underhållsreglering............................... 13.3.5 Den övre åldersgränsen för förlängt 13.3.6 Utökat stöd till föräldrar att nå överenskommelser om underhållsbidrag ............. Stödet till särlevande ............................................................. 13.4.1 Maximalt bidrag till särlevande boföräldrar ......... Stödet till boendekostnader ................................................. 13.5.1 Taket för bostadskostnader anpassas till dagens kostnader för sådana större bostäder som hushåll med barn behöver ............................. 13.5.2 Golvet för bostadskostnader ska motsvara kostnaden för en bostad anpassad till hushållet 13.5.3 Bidrag till bostadskostnader i olika Stödet till barns kostnader ................................................... 13.6.1 Maximalt bidrag för barn som bor olika mycket i ett hushåll ............................................... 13.6.2 Maximalt bidrag för fler än ett barn ..................... Avskaffat flerbarnstillägg för två och tre barn .................... Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser ... Förslagen i korthet och en sammanfattning Konsekvenser för individer .................................................. 14.3.1 Konsekvenser för boföräldrar – lägre till viss del av särlevandetillägg ............................. 14.3.2 Konsekvenser för bidragsskyldiga föräldrar ........ 14.3.3 Konsekvenser för de hushåll som har 14.3.4 Konsekvenser för jämställdheten mellan män 14.3.5 Konsekvenser för samtliga barnfamiljer............... 14.3.6 Konsekvenser för incitament till Bidragens fördelningsprofil förbättras................. Konsekvenser för barn.......................................... Konsekvenser för staten....................................................... Något lägre anslagsutgift ...................................... 14.5.3 Sammanlagda kostnader för förslagen i volym 1 och 2 ...................................................... Sammanfattning – volym 1 Nuvarande regler leder till skuldsättning Nuvarande utformning av regelverket för bostadsbidrag leder till betydande problem med skuldsättning. Det beror i hög grad på att bidraget betalas ut som preliminärt bidrag baserat på inkomsterna under det kalenderår som bidraget betalas ut. Inkomsterna är inte kända och behöver därför uppskattas av den som söker bidraget. Först när har beslutat om slutlig skatt är inkomsterna kända. Då bestäms bostadsbidraget slutligt. Det gör att många hus- håll långt efter att bostadsbidraget betalats ut behöver betala tillbaka bostadsbidrag som de tidigare fått utbetalt. Det är många som har svårt att betala tillbaka de betydande belopp som krävs tillbaka. Skulder på grund av bostadsbidrag är de sammanlagt största skulderna som enskilda har till . Betalningsskyldighet i underhållsstöd bygger i stället på inkoms- ter som hämtas från en inkomst enligt ett beslut om slutlig skatt. Inkomsterna som den bidragsskyldiga har när under- hållsstödet ska betalas kan vara betydligt lägre. För en del bidrags- skyldiga leder det till att den inkomst som de har inte räcker till för att betala de krav som riktas mot dem. Ofta uppstår därför en skuld. Bidragsskyldiga som har inkomster som inte sänkts betydligt jämfört betalar inte heller alltid de betalnings- belopp som räknats fram. av det som Försäk- ringskassan kräver in blir betalt till myndigheten. Många skulder lämnas över till Kronofogden. Mer än hälften av det som inte betalas direkt till betalas då in. De många underhålls- stödskulderna är dock en stor administrativ börda för myndighet- erna och både ekonomiskt och psykiskt betungande för bidragsskyl- diga. Sammanfattning – volym 1 Nuvarande regler minskar träffsäkerheten Sättet att beräkna bostadsbidragets storlek och betalningsbeloppet i underhållsstödet är också ett träffsäkerhetsproblem. Att skulder upp- står är i sig ett tecken på att bostadsbidraget när det betalas ut inte fördelas som det är tänkt. Detsamma gäller när skulder uppstår i underhållsstödet. Att det som krävs in inte betalas beror åtminstone till en del på att den bidragsskyldiga inte har tillräcklig betalnings- förmåga för att klara av betalningskraven. Skulderna ger en indika- tion på dålig träffsäkerhet men det är i hög grad konstruktionen av både bostadsbidraget och underhållsstödet som leder till dålig träff- säkerhet. Rätten till bostadsbidrag beror på vilka inkomster ett hushåll har under hela det kalenderår som bidraget betalas ut. Den som har mycket låga inkomster i början av men höga inkomster kan sakna rätt till bidrag trots att behovet av ekonomiskt till- skott är stort . Att det är hela årets inkomst som räk- nas, det vill säga även månader som ligger , innebär i princip att hushållet förväntas låna pengar från framtida inkomster för att klara sina utgifter. Det leder till dålig träffsäkerhet, den som har behov av bidrag på grund av låga inkomster kan i vissa fall sakna rätt till bidrag på grund av att inkomsterna visar sig bli högre i fram- tiden. Många som har rätt till bostadsbidrag söker inte heller bidrag. Till en del beror det på rädslan för att konstruktionen ska leda till att hushållet ska bli skyldigt att betala tillbaka bidraget och risken att detta leder till skuldsättning. Även det leder till dålig träffsäkerhet. Att bostadsbidraget beräknas som ett årsbelopp innebär också att det normalt betalas ut med samma belopp . Hushåll med varierande inkomster kan därför få ett bidrag som är lågt i förhållande till behoven med låg inkomst, men i stället ett högt bidrag när inkomsten är högre. Även det bidrar till en lägre, tids- mässig, träffsäkerhet för bidraget. Frånlevande föräldrar är underhållsskyldiga för sina barn. En så- dan underhållsskyldighet kan fullgöras genom att den frånlevande föräldern betalar ett underhållsbidrag till boföräldern, eller egentligen till barnet. Underhållet kan också regleras genom underhållsstödet. För de flesta barn som bor enbart eller huvudsakligen hos en förälder regleras underhållet via underhållsstödet. I en mindre andel av fallen Sammanfattning – volym 1 regleras underhållet delvis med underhållsbidrag och delvis med under- hållsstöd i form av utfyllnadsbidrag. Det belopp som en bidragsskyl- dig förälder ska betala till om det betalas under- hållsstöd till barnet är avsett att beräknas utifrån en uppskattad betalningsförmåga. Om beloppet inte överstiger betalningsförmågan kan beloppet betalas. Underhållsstöd betalas normalt ut med ett fast belopp, som beror på barnets ålder, men den frånlevande föräldern krävs på ett lägre belopp om hen saknar förmåga att betala hela be- loppet. Underhållsstödet innebär därför ett stöd till boföräldern, eller egentligen barnet, till den del den frånlevande föräldern har be- gränsad betalningsförmåga. Föräldrar har det primära ansvaret för sina barns försörjning. Att den frånlevande föräldern betalar så stor del av barnets försörjning som möjligt, och att statens stöd därmed begränsas bara till den del som hen inte klarar av att betala är därför en träffsäkerhetsfråga. Ut- över att skulder kan uppstå om betalningsförmågan överskattas, kan användningen av inkomsten bakåt i tiden innebära att den frånlevande förälderns faktiska betalningsförmåga inte utnyttjas. Det leder till dålig träffsäkerhet. Betalningsbeloppet bestäms och ska därför normalt betalas med samma belopp . Bidragsskyldiga med varie- rande inkomster kan därför få betala ett lågt belopp i förhållande till betalningsförmågan med hög inkomst, men i stället ett högt belopp när inkomsten är lägre. Även det bidrar till en lägre, tidsmässig, träffsäkerhet. Användning av aktuella inkomster kan minska skuldsättningen och öka träffsäkerheten Genom införandet av arbetsgivardeklarationer på individnivå för hela arbetsmarknaden finns nu goda möjligheter att få till- förlitlig information om de allra flesta personers inkomst av tjänst månad för månad i nära anslutning till att lönen betalats ut. Utredningen föreslår mot bakgrund av problemen med skuld- sättning och träffsäkerhet att den bidragsgrundande inkomsten i bostadsbidraget och den betalningsgrundande inkomsten i under- hållsstödet som huvudregel baseras på aktuella historiska inkomster som hämtas från uppgifter ur arbetsgivardeklarationerna när det är möjligt. Sammanfattning – volym 1 Inkomstunderlaget ska som huvudregel utgöras av inkomster under en ramtid Beräkningen av inkomstunderlaget görs på inkomsterna som föregår månaden innan den månad bostadsbidra- get och underhållsstödet betalas (ramtiden). För var och en av dessa månader ska inkomsten utgöras av summan av överskottet av in- komst av tjänst och vissa andra inkomster samt en tolftedel av över- skottet i inkomstslaget kapital och, vad gäller bostadsbidrag, den del av förmögenheten som ska beaktas. Överskottet av inkomst av tjänst ska för motsvaras av överskottet enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Den inkomst av tjänst som ligger till grund för beräkningen av bidrags- grundande och betalningsgrundande inkomst utgörs normalt av den inkomst som framgår av kända uppgifter från arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer. Om den sökande eller den betalningsskyldiga kan visa att inkomsten av tjänst en viss månad är något annat än vad som framgår av arbetsgivardeklarationerna ska den uppgiften i stället användas. Den sökande och den betalnings- skyldiga ska dels i samband med en ansökan, dels i samband med de månatliga omräkningarna av bidrag eller betalningsbelopp uppmanas att kontrollera att de uppgifter som hämtas från arbetsgivardeklara- tionerna överensstämmer med den inkomst av tjänst som den sökande haft. Den sökande och den betalningsskyldiga ska vara anmälnings- skyldig om hens inkomst av tjänst avviker från den som framgår av arbetsgivardeklarationer. Den inkomst av kapital som ska ingå i den bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomsten ska vara överskottet i inkomstslaget kapital för det senaste möjliga inkomståret enligt beslut om slutlig skatt som fattats . Överskottet av kapitalinkomsten ska divideras med tolv och läggas till inkomsten för var och en av de månader som ingår i ramtiden. Ett tillägg ska göras till inkomsten när det gäller beräkning av bidrags- grundande inkomst av den sökandes förmögenhet dividerat med tolv. För var och en av de måna- der som ingår i ramtiden ska tillägget göras baserat på den sökandes förmögenhet som infaller . Den sök- ande ska i samband med ett årsskifte vara anmälningsskyldig för Sammanfattning – volym 1 förändring av förmögenheten jämfört med den uppgift som legat till grund för tidigare beräkning av förmögenheten. Sådana övriga inkomster som i nuvarande regelverk ingår i den bidragsgrundande respektive betalningsgrundande inkomsten ska även fortsättningsvis beaktas. Inkomsterna ska fördelas på månader i ram- tiden i enlighet med kontantprincipen. Inkomsterna ska i så stor ut- sträckning som möjligt hämtas in från egna register och andra myndigheter samt i övrigt anges av den sökande och bidragsskyldiga. Sökande och bidragsskyldiga ska vara anmälnings- skyldiga vid förändring av sådana inkomster. Nuvarande regel i bo- stadsbidraget om att inkomster i form av studiebidrag, studiestarts- stöd och skattefria stipendier som betalas ut i slutet av men är hänförliga till nästföljande år, avskaffas. Reglerna om beaktande av barns inkomst av kapital och för- mögenhet vid beräkning av bidragsgrundande inkomst anpassas till övergången till månatliga inkomster. Barns inkomster vid en redu- cering av det underhållsstöd som ska betalas ut ska beräknas enligt nuvarande regler. Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i de tre mest aktuella inkomstmånaderna i ramtiden Ramtiden består av tre perioder. Den mest aktuella perioden om- fattar tre kalendermånader. Den andra perioden är de tre kalender- månader som föregår dessa och den tredje perioden är i ramtiden. Bidragsgrundande inkomst och betal- ningsgrundande inkomst beräknas som månadsbelopp. Alla belopp som anges som årsbelopp i bestämmelserna om dessa inkomster anges i stället som månadsbelopp. Utgångspunkten för beräkning av den bidragsgrundande inkomsten och den betalningsgrundande in- komsten ska vara inkomsterna under den mest aktuella perioden. När betalningsskyldigheten bestäms för förfluten tid ska de inkomster som den bidragsskyldiga hade för respektive kalender- månad användas i beräkningen av betalningsbeloppet. Sammanfattning – volym 1 inkomster kan påverka beräkningen Om den genomsnittliga månadsinkomsten under dels den andra perio- den i ramtiden, dels den tredje perioden överstiger en viss inkomst- gräns ska ett tillägg göras till den bidragsgrundande inkomsten och den betalningsgrundande inkomsten som motsvarar det belopp som överstiger nämnda gräns.