sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt nuvarande 9 kap. 31 b § PBL får bygglov ges för en åtgärd som avviker från en detaljplan eller områdesbestämmelser, om av- vikelsen är förenlig med detaljplanens eller områdesbestämmelsernas syfte och antingen är liten, eller åtgärden är av begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna användas eller bebyggas på ett ändamålsenligt sätt. Enligt nuvarande 9 kap. 31 c § PBL får bygglov efter det att ge- nomförandetiden för en detaljplan har gått ut dessutom ges för en åtgärd som avviker från detaljplanen, om åtgärden antingen är för- enlig med detaljplanens syfte och tillgodoser ett angeläget gemen- samt behov eller ett allmänt intresse, eller innebär en sådan annan användning av mark eller vatten som utgör ett lämpligt komplement till den användning som har bestämts i detaljplanen. En närmare be- skrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.2.4. Utgångspunkter för våra överväganden om fler godtagbara avvikelser Enligt vår uppfattning bör frågan om för vilka fler planstridiga åtgär- der bör kunna få ge bygglov i första hand vägas mot den begränsning av medborgarnas inflytande över sin närmiljö som en utebliven planprövning innebär. Utgångspunkten för våra överväganden om ytterligare avvikelsemöjligheter är att sådana egent- ligen inte påverkar det kommunala inflytandet över mark- och vatten- användningen i någon betydande omfattning. Möjligheten besparar i stället kommunen och övriga berörda det merarbete som en plan- ändring skulle medföra. Om kommunen anför beaktansvärda och legitima skäl för att avslå en ansökan om bygglov för en åtgärd som strider mot detaljplanen, bör kommunens uppfattning enligt också ges särskild vikt. Sådana skäl kan enligt domstolen exempelvis vara att åtgärden bör avvakta en förestående planprocess, att åtgärden kommer i konflikt med någon annan åtgärd kommunen planerar för eller att kommunen önskar vara lyhörd i förhållande till en betydande lokal opinion.240 Kommunen har således ett betydande utrymme att avslå en ansökan om bygglov för en planstridig åtgärd. De grannar och kringboende som är särskilt berörda ska höras innan bygglov ges för en planstridig åtgärd och har också rätt att överklaga ett beslut att ge bygglov (se avsnitt 7.19.8). Även dessa får således anses i tillräcklig utsträckning kunna bevaka sina intressen vid en lovgivning i strid med den detaljplan eller de områdesbestäm- melser som gäller för området. Återstår då att ställa den begränsning av medborgarnas inflytande över sin närmiljö som en utebliven planläggning innebär mot den besparing av kostnader och merarbete för kommunen, fastighets- ägare, verksamhetsutövare och övriga berörda som den uteblivna plan- läggningen innebär. 240Se NJA 2020 s. 786. Medborgarnas intresse av att påverka sin närmiljö får enligt vår uppfattning i huvudsak anses bero på vilka förväntningar på den fram- tida utvecklingen de kan antas ha om de är införstådda med plan- förhållandena i området. Intresset påverkas också av avvikelsernas sammantagna storlek och den påverkan i form av buller eller andra olägenheter en förändring kan förväntas ha på dem eller på omgiv- ningen i övrigt. De förhållandena är också i allt väsentligt vad som fångas upp av dagens avvikelsemöjligheter. Vår generella uppfattning är vidare att allmänhetens intresse av att påverka oftast är mindre i fråga om användningen av befintliga byggnader än vid uppförandet av nya byggnader och att det är lättare för allmänheten att acceptera att mindre och i någon mån förutse- bara ändringar genomförs, utan att det föregås av en planprocess som de har möjlighet att påverka. Det finns dessutom av miljöskäl en bortre gräns för vilka åtgärder som kan godtas utan föregående planprövning. Sådana åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan kräver nämligen en prövning som inte låter sig göras i ett enskilt bygglovsärende (nu- varande 9 kap. 31 e § 1 PBL). En åtgärd kan inte heller godtas om den kan antas medföra en begränsning av en rättighet eller pågående verksamhet i omgivningen (nuvarande 9 kap. 31 e § 2 PBL). Mot detta ska ställas behovet av få genomföra åtgärder utan onö- diga fördröjningar och kostnader som en omständlig planläggning kan medföra. Avvikelsemöjligheterna kan i huvudsak anses behövas för att på ett effektivt sätt kunna genomföra de smärre anpassningar som kan behövas eller för att billigt och enkelt kunna tillgodose an- gelägna samhälleliga behov. Utöver frågan om allmänhetens inflytande och miljöhänsynen ska riskerna med att alltför vidlyftiga avvikelsemöjligheter gröper ur de befintliga detaljplanerna och minskar kommunernas incitament att göra ändringar i förlegade detaljplaner också beaktas (se av- snitt 7.2.5).241 Vid varje övervägande om ytterligare avvikelsemöjlig- heter bör det därför prövas om inte ändamålet bättre skulle kunna tillgodoses genom en billigare, snabbare och enklare planlägg- ning, utan krav på mer omfattande utredningar. En sådan hållning ligger väl i linje med vad som i tidigare förarbeten framhölls som en lösning på en stor del av de problem som uppstod då de äldre dispens- 241Jfr , Redovisning av tillämpningen av Plan- och bygglagstiftningen , , s. 100. möjligheterna slopades i samband med att ÄPBL trädde i kraft.242 Detta har dock inte legat inom ramen för våra direktiv. bör få ge bygglov för vindsinredningar i bostadshus i strid med vindsinredningsförbud Behovet av bostäder är stort, framför allt i storstäderna. Om behovet i vart fall till någon del kan tillgodoses genom ett mer effektivt an- vändande av den befintliga bebyggelsen är mycket vunnet ur såväl social, ekonomisk som miljömässig synvinkel. Om tillskottet av bostäder sker i befintliga bostadshus förändras inte markanvändningen. Några förväntningar om en annan använd- ning finns då inte från omgivningen och risken för att bostäderna ska komma i konflikt med andra markanvändningar är liten. Om bo- stadsbyggnadernas volymer dessutom består är förändringen be- gränsad. Allmänhetens intresse av att påverka åtgärden får i de fallen typiskt sett anses så liten att det inte kan anses motiverat med en planändring. finns särskilda bestämmelser om inredningar av vindar med små lägenheter . För sådana får det alltid göras avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet (8 kap. 7 § PBL). Bestämmelserna om lättnader i kraven vid vindsinredningar för mindre lägenheter motiverades vid införandet med det stora be- hovet av framför allt mindre bostäder för främst unga och studenter.243 I flera äldre planer förekommer direkta vindsinredningsförbud. Då sådana förbud infördes motiverades de inte sällan av brandsäker- hetshänsyn. Med dagens byggteknik, material och brandskydd kan dessa risker begränsas. Kraven på brandsäkerhet ska dessutom ändå prövas vid den senare prövningen av byggnadsverkets tekniska förut- sättningar, liksom de krav som ställs på bl.a. utformning, tillgänglig- het och skyddet för kulturhistoriska värden ska prövas vid bygglov- givningen på samma sätt som i de fall det inte finns något uttryckligt vindsinredningsförbud i detaljplanen. Vindsinredningsförbud kan också syfta till att begränsa de behov av infrastruktur, vatten- och avlopp och annan teknisk eller samhäl- lelig service som följer med en utökad exploatering. Hänsynen till kostnaderna för att tillgodose dessa behov är en sådan omständighet 1989/90:37 s. 51 f. 2013/14:59 s. 17 ff. vimenar bör kunna hänvisa till om den väljer att av- slå en ansökan om bygglov för en åtgärd som strider mot en detaljplan. I fråga om avvikelser från vindsinredningsförbud framhölls vid en tidigare riksdagsbehandling följande.244 Utöver de tänkbara åtgärder som tagits upp i propositionen och som från fall till fall kan bedömas vara sådana mindre avvikelser som är fören- liga med planens syfte vill utskottet också något beröra vindsinredningar. Sådana åtgärder kan i många fall inrymmas i begreppet mindre avvikelse men här liksom i andra fall måste en bedömning ske i varje särskilt fall. Om en vindsinredning strider mot en uttrycklig bestämmelse i planen eller på annat sätt kan anses strida mot planens syfte kan en sådan åtgärd naturligtvis inte tillåtas utan att en planändring sker. Invändningen är berättigad. Den som är väl införstådd med en detalj- plan kan knappast förvänta sig att uttryckliga bestämmelser i den ska kunna frångås utan att planen ändras och att allmänheten då ska ha möjlighet att påverka planen. Det är bl.a. av detta vi skäl vi har stan- nat vid att föreslå att bara bör ha möjlighet att godta vindsinredningar till bostäder av bostadshus. Samma typ av in- redningar i andra typer av byggnader kan knappast antas motsvara allmänhetens förväntningar på byggnadens användning och lär dess- utom inte var lika vanliga. Det finns naturligtvis fler skäl för att inte gene- rellt tillåta inredningar av vindar till bostäder i strid med en detaljplan. Det allra mest uppenbara är att bostäder medför andra planerings- hänsyn i förhållande till omgivningen än vad olika verksamheter gör. För del handlar det om att skapa goda boende- miljöer där hänsyn tas till hälsa och säkerhet eller tillgång till samhälls- service, kommunikationer, grönska och plats för utevistelse och lek än annan bebyggelse. Vid bedömningen av om bygglov ska ges som en avvikelse från detaljplanen eller inte ligger dessa hänsyn framför allt i händer. får ju – som vi angett ovan – ge lov i strid med detaljplanen, men är inte skyldig att göra det. Sammanfattningsvis anser vi – efter en avvägning mellan behovet av fler bostäder och allmänhetens förväntningar på inflytande över bebyggelseutvecklingen – att i förekommande fall bör få godta inredning av bostad i en vind i ett bostadshus i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser. 1989/90:BoU6 s.11. För att inte undergräva förtroendet för planeringen och de demo- kratiska processerna bör de utökade möjligheterna till vindsinred- ningar i strid med bestämmelserna i en detaljplan ske först efter planens genomförandetid har löpt ut. Till skillnad från vad som gäller för avvikelsemöjligheterna enligt nuvarande 9 kap. 31 c § PBL omfattar vårt förslag även en möjlighet att medge vindsinredningar i strid med områdesbestämmelser. Eftersom sådana bestämmelser inte har någon genomförandetid finns här inte någon motsvarande tids- begränsning. Det bör betonas att ett enstaka bostadsinredningsprojekt själv- ständigt eller i förening med tidigare medgivna avvikelser från detalj- plan aldrig får medges om avvikelserna kan antas medföra en begräns- ning av en pågående verksamhet i omgivningen. Tillkommande bostäder får enligt nuvarande 9 kap. 31 e § 2 PBL inte tillåtas om en bullrande eller störande verksamhet, oavsett om det är en industri- verksamhet eller exempelvis en nöjesinrättning, kan antas få skärpta miljövillkor till följd av de tillkommande bostäderna. Det ska inte behöva understrykas att det är byggnadsnämnderna själva som vid bygglovgivningen ska förutse sådana eventuella konsekvenser, inte minst som det kan vara svårt för en enskild verksamhetsutövare att bevaka sina intressen vid bygglov som ges förhållandevis långt från dennes verksamhetslokal. Ytterligare möjligheter till godtagbara avvikelser Vi har övervägt möjligheterna att föreslå ytterligare åtgärder som bör kunna tillåtas i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser. Vi kan i det sammanhanget konstatera att behovet av ytterligare av- vikelsemöjligheter under vår utredningstid även har utretts i Utred- ningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet och inom ramen för uppdrag att utreda förutsättningarna för omvandling av lokaler till bostäder (se avsnitt 2.4.5 och 2.4.10). Utifrån uppföljningar av tillämpningen av PBL kan konstateras att kommunernas efterfrågan på ytterligare avvikelse- möjligheter är begränsad. Merparten av kommunerna tycker att de avvikelsemöjligheter som finns är ändamålsenligt utformade och att det inte saknas lagstöd för att medge tillräckligt med avvikel- ser.245 Det stämmer också överens med bedömning att det inte finns några generella hinder i lovprocessen mot att exempelvis omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer.246 Trots detta anser flera kommuner att ett större utrymme för avvikel- ser borde kunna medges och att det saknas riktlinjer om vad som är en godtagbar avvikelse och vilka tolkningsutrymmen som egentligen finns. Flera kommuner anser att tolkningsmöjligheterna är för stora. Det bör därför finnas utrymme för förtydliganden av de av- vikelsemöjligheter som redan finns.247 Att problemet mer är en fråga om praxis och om byggnadsnämndernas olika tolkningar vid tillämp- ningen av bestämmelserna stämmer även överens med vad bransch- företrädare har framfört till i fråga om omvandling av lokaler till bostäder.248 Vi gör därför bedömningen att nuvarande av- vikelsemöjligheter i 9 kap. 31 b och c §§ med vissa förtydliganden bör kunna föras över till nya 9 kap. PBL. Efter vad som har framförts vid våra referens- och expertgrupps- möten är det mest angeläget att kunna göra avsteg från användnings- bestämmelser i äldre detaljplaner där genomförandetiden har löpt ut. Sådana avvikelser kan i vissa fall godtas i fråga om åtgärder som inne- bär en sådan annan användning av mark eller vatten som utgör ett lämpligt komplement till den användning som har bestämts i detalj- planen (nuvarande 9 kap. 31 c § 2 PBL). Även om denna bestäm- melse har gällt finns det, till skillnad från punkten 1 i samma bestämmelse, bara enstaka avgöranden från överrätt som tyd- ligt rör den avvikelsemöjligheten.249 Enligt vad vi har fått till oss under utredningsarbetet varierar dessutom byggnadsnämndernas tillämpning av bestämmelsen. framhåller i sin rapport om förutsättningar för omvandling av lokaler till bostäder härutöver att det vid en prövning i ett enskilt fall kan finnas förutsättningar att hantera sådana omvandlingar som en sådan avvikelse från detaljplanen som kan godtas vid en bygglovsprövning.250 Vår uppfattning är att bestämmelsen bör kunna tillämpas i högre utsträckning än , givetvis med begränsningen att det inte får vara fråga om åtgärder som ger upphov till ökade olägenheter eller 245Jfr , Redovisning av tillämpningen av Plan- och bygglagstiftningen , , s. 100 f. 246Se för omvandling av lokaler till bostäder (Rapport 2021:3) s. 19 f. 247Jfr , Redovisning av tillämpningen av Plan- och bygglagstiftningen , , s. 100 f. 248Se för omvandling av lokaler till bostäder (Rapport 2021:3) s. 44. 249Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 5923-19. 250Se för omvandling av lokaler till bostäder (Rapport 2021:3) s. 19 f. verksamhetsinskränkningar för grannar eller andra berörda. Vid etableringar inom områden som inte är störningskänsliga bör bygg- nadsnämnden efter genomförandetidens utgång ha betydande möj- ligheter att godta avvikelser från användningsbestämmelser. Till skillnad från förarbetena till motsvarande nuvarande bestämmelse menar vi att det bör räcka med att åtgärden kompletterar den plan- enliga användningen av bebyggelseområdet. Om den sedan bedrivs i en egen byggnad eller i en del av en byggnad bör enligt vår mening sakna betydelse vid bedömningen av om den kan godtas eller inte. Det kan exempelvis vara fråga om mindre affärer eller försäljnings- ställen, idrotts- eller friskvårdsverksamheter, gatukök, restauranger eller motsvarande som önskar etablera sig inom industriområden eller småbåtshamnar, omvandling av lokaler till bostäder eller sed- vanliga affärer som omvandlas till samlingslokaler eller förskolor eller vice versa. Det skulle också kunna handla om att inrätta t.ex. en dansstudio eller ett gym i bottenvåningen i ett bostadshus eller en träningslokal i ett industriområde. Sådana verksamheter bör kunna bedrivas i en egen byggnad i området, så länge verksamheten är under- ordnad, kompletterar och inte begränsar förutsättningarna för den övriga planenliga verksamheten i området. Ändrade användningar av det här slaget får anses vara fullt natur- liga såväl för en fastighetsägare som den som bedriver en verksam- het. Det kan dessutom bidra till ett effektivt användande av det be- fintliga byggnadsbeståndet och bidra till levande stadsmiljöer. Under förutsättning att sådana ändrade användningar inte påverkar omgiv- ningen negativt, t.ex. ur bullersynpunkt, bör få godta dem. Bestämmelsen finns i 9 kap. 36 § PBL. 7.18.10Godtagande av planstridiga byggnadsverk och fastigheter Förslag: Om den fastighet eller det byggnadsverk som åtgärden avser på grund av antagande av en detaljplan enligt PBL eller äldre bestämmelser avviker från planen, får i ett be- slut om bygglov förklara att avvikelsen ska anses vara en sådan avvikelse som avses i 32 § första stycket 1 c. En sådan förklaring får endast avse avvikelser enligt 36 § första stycket 1–3. Enligt nuvarande 9 kap. 30 a § PBL får i vissa fall i ett beslut om bygglov förklara att den fastighet eller det byggnads- verk som åtgärden avser kan godtas i lovhänseende, trots att fastig- heten eller byggnadsverket inte stämmer överens med detaljplanen. En sådan förklaring får endast avse en liten avvikelse som är förenlig med detaljplanens syfte. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.2.2. Vårt förslag innebär en utvidgning av de möjligheter byggnads- nämnden enligt nuvarande bestämmelser har att i efterhand godta befintliga planstridiga byggnadsverk och fastighetsbildningar. Vårt förslag innebär att förklaringarna bör kunna avse fler av de åtgärder som får ge bygglov för, trots att de avviker från detaljplanen. Det gäller dels den avvikelsemöjlighet som ges för så- dana avvikelser som är förenliga med detaljplanens syfte och är av begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna an- vändas på ett ändamålsenligt sätt (nuvarande 9 kap. 31 b § 2 PBL), dels avvikelser som är förenliga med detaljplanens syfte och tillgodo- ser ett angeläget gemensamt behov eller ett allmänt intresse (nuva- rande 9 kap. 31 c § 1 PBL). Med vårt förslag skulle det alltså vara möjligt för att exempelvis förklara att ett planstridigt cykelförråd inte utgör hinder mot att bygglov ges, även om förrådet i och för sig är för stort för att anses som en liten avvikelse (nuvarande 9 kap. 31 b § 1 PBL). En farhåga i sammanhanget kan vara att en alltför generös inställ- ning till möjligheten för att i efterhand godta att planstridiga byggnadsverk och fastigheter kommer att skapa samma problem som gällde för de dispenser som gavs med stöd av bygg- nadslagen. De blev många, vidlyftiga och begränsade medborgarnas inflytande över sin närmiljö genom att ändringar inte föregicks av någon planläggning.251 Dessutom avspeglade inte planerna hur det sedan faktiskt till slut blev.252 Riskerna för sådana konsekvenser ska inte underskattas, men minskar genom kravet på att de lovsökta åt- gärderna som sådana ska följa planen. De i efterhand godtagna av- vikelserna från det planenliga utgångsläget bör dessutom ingå i den samlade bedömningen av samtliga sökta och tidigare beviljade av- vikelser från såväl kravet på planenligt utgångsläge som åtgärdens planenlighet (nuvarande 9 kap. 31 d § PBL). Om en byggnadsnämnd har en alltför generös inställning till att i efterhand godta avvikelser kommer det därför gå ut över möjligheten att ge bygglov trots att åtgärden som sådan inte är planenlig. I det ovan nämnda exemplet med det planstridiga cykelförrådet är möjligheten för att ge bygglov således mycket begränsad om själva tillbyggnaden på förrådet strider mot detaljplanen. En följd av att möjligheterna till att i efterhand godta ett plan- stridigt utgångsläge ökar, är att allmänhetens förväntningar på att en detaljplan realiseras i fler fall kan komma på skam. Kommunernas in- citament att ändra föråldrade planer kan dessutom komma att minska. Det är emellertid ingenting som tvingar kommunen att godta av- vikelsen253 och det är i första hand upp till kommunen att förverkliga sina egna planer. Eftersom möjligheter att förklara att en av- vikelse är godtagbar bara gäller fastigheter och byggnadsverk som har blivit planstridiga till följd av att en detaljplan antagits, kommer bestämmelsen med de tidsgränser vi föreslår inte behöva tillämpas vid så många tillfällen som . Det kommer framför allt vara fråga om olika mindre anpassningar som kan behövas i projekteringsskedet. Vi anser att fler sådana anpassningar bör kunna få godtas. Bestämmelsen finns i 9 kap. 37 § PBL. 1989/90:37 s. 51 ff. 2013/14:126 s. 177. 253Se NJA 2020 s. 786. 7.18.11 Sammanläggning av avvikelser Förslag: Om avvikelser har godtagits enligt 32 § första stycket 1 c eller 36 § ska en samlad bedömning göras av den av- vikande åtgärd som söks och de som har godtagits. Enligt nuvarande 9 kap. 31 d § PBL ska göra en samlad bedömning av en sökt avvikelse från en detaljplan eller om- rådesbestämmelser och tidigare godtagna avvikelser. En närmare be- skrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.2.4. har det inte framkommit några synpunk- ter på den nuvarande bestämmelsen. Bestämmelsen kan därför föras över till nya 9 kap. PBL i oförändrat skick. Bestämmelsen finns i 9 kap. 38 § PBL. 7.18.12 Förutsättningar för bygglov vid allmänt ändamål Förslag: Bygglov för en åtgärd på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för allmänt ändamål får ges om ändamålet är närmare angivet i planen. Om det allmänna ändamålet inte är närmare angivet i en plan får bygglov ges endast om åtgärden innebär 1.att fastigheten och det byggnadsverk som åtgärden avser an- vänds för det allmänna ändamål som fastigheten och byggnads- verket senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd, eller 2.en liten avvikelse från den senaste eller avsedda användningen. Bygglov får ges även om sökanden inte är ett offentligt organ. Enligt nuvarande 9 kap. 32 § PBL får bygglov för en åtgärd på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för allmänt ändamål en- dast ges om ändamålet är närmare angivet i planen. Enligt 9 kap. 32 a § PBL får bygglov på sådan mark ges även om sökanden inte är ett offentligt organ. Om det allmänna ändamålet inte är närmare an- givet i detaljplanen, får dock bygglov endast ges om åtgärden innebär att fastigheten och det byggnadsverk som åtgärden avser används för det allmänna ändamål som fastigheten och byggnadsverket senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.2.2. har det inte framkommit några synpunkter på nuvarande bestämmelser. Vi föreslår därför inte några ändringar i sak av bestämmelserna. Däremot kan de av redaktionella skäl läggas samman. Bestämmelsen finns i 9 kap. 39 § PBL. 7.18.13 Begränsningar av avvikelsemöjligheterna Förslag: Bygglov enligt 36 § eller 39 § andra stycket får inte ges om åtgärden kan antas medföra 1.en betydande miljöpåverkan, eller 2.en begränsning av en rättighet eller pågående verksamhet i omgivningen. Enligt 9 kap. 31 e § respektive 9 kap. 32 a § tredje stycket PBL får bygglov inte ges för en åtgärd som strider mot en detaljplan eller som innebär en liten avvikelse från den senaste eller avsedda använd- ningen av en fastighet eller ett byggnadsverk på kvartersmark för allmänt ändamål om åtgärden kan antas medföra betydande miljö- påverkan eller begränsning av rättighet eller pågående verksamhet i omgivningen. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i av- snitt 5.2.4. har det inte framkommit några synpunk- ter på nuvarande bestämmelser. Vi föreslår därför inte några änd- ringar i sak av bestämmelserna. Däremot kan de av redaktionella skäl läggas samman. Bestämmelsen finns i 9 kap. 40 § PBL. 7.18.14 Förutsättningar för tidsbegränsat bygglov Förslag: Ett tidsbegränsat bygglov ska ges om sökanden begär det och åtgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark. Ett tidsbegränsat bygglov får ges om sökanden begär det, plat- sen kan återställas och