sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — Att förhindra fortsatt uppbyggnad av detta lager på- verkas inte heller utan fokus på minskning av nytillförseln och förlängd brukstid. Om 25 miljoner mobiler inte ens går in i material- återvinning skulle, att ersätta varje mobil med en ny, ge upphov till 86 kg50 avfall per nyproducerad mobil, dvs. Om regeringen väljer att gå vidare med förslaget om utveckling av producentansvaret så bör den därför försäkra sig om att detta ger önskade effekter. Regeringen behöver vara tydlig i att ökad återan- vändning, lång livslängd och högre reparationsgrad är prioriterat eftersom målet är att minska nytillförsel/materialfotavtrycket. En förutsättning är att beslutade åtgärder säkerställer att det initialt tas fram statistik som synliggör vad utgångsläget är. 50Källa: GIAB, , avfall, CO2, 68 unika metaller per mobil. enheter säljs, hur många enheter säljs igen för återbruk, hur många enheter samlas in, hur många enheter destrueras i materialåter- , hur många enheter demonteras för komponentåterbruk, och hur många enheter exporteras respektive importeras? Med en nollmätning som utgångspunkt finns en bas där fortsatt årlig rap- portering visar om utvecklingen av beslutade åtgärder ger effekt. Regeringen bör också redan vid åtgärdernas införande deklarera att om dessa förslagsvis inte gett den önskade utvecklingen, kommer ytterligare tvingande åtgärder att införas. G., 2016: Life-Cycle Assessment of Consumer Electronics - A review of methodological approaches. , Volume: 5, Issue 1, 51–60. Avfall , 2021: Återvinningscentraler, atervinningscentraler/. Avfall , 2021a: Farligt avfall från hushåll, farligt-avfall/. Avfall 2020: Svensk Avfallshantering . Avfall , 2017: Säkerhet på återvinningscentraler. Avfall , 2016: Vad slänger hushållen i soppåsen? Nationell sammanställning av plockanalyser av hushållens mat- och rest- avfall. Avfall , 2009: Verktyg för bättre sortering på återvinnings- centraler. Avfall , 2009a: Viktbaserad renhållningstaxa som styrmedel. Avfall , 2008: Vart tar smått el-avfall från hushåll vägen? Studie om plockanalyser samt hushållens attityder och agerande. Baastad, , 2012: Utredning av obligatorisk panteordning for småelektronikk. Rapportens fokus er på mobiltelefon og sparepærer. Baldé, C.P., mfl., 2020: The Dutch WEEE flows 2020. What happened between 2010 and 2018? Baldé, C., P., m.fl., 2020b. In-depth review of the WEEE Directive minimum collection rates in the EU-28, , , and . , : () / () – co-hosted SCYCLE Programme. , ., mfl., 2021: Collection of Electronic (Innsamling av EE-avfall). ISSN: 2535-812X. Industriteknik, 2021: KEEP - Spårbarhetslösning för elektriska och elektroniska produkter i ett cirkulärt system. Cordella, ; Alfieri, ; Sanfelix, , 2020: Guidance for the Assessment of Material Efficiency: Application to Smartphones. Edited by Publications Office of Union. (JRC116106). CECED, Odaterad: Materialflows of the home applicance industry. Cucchiella , m.fl., 2015: Recycling of WEEEs: An economic assessment of present and future e-waste streams. Renewable and sustainable energy reviews, vol. 51, s. 263-272. Deloitte, 2019: () Facts & Myths. EEA, 2009: without borders in the EU? Transboundary shipments of waste. EEA Report No 1/2009. , 2021: Åtta personer åtalas i omfattande momsbedrägerihärva. Pressmeddelande . atta-personer-atalas-i-omfattande-momsbedrageriharva/. Elektronikbranschen, 2021: Rekordår för elektronikbranschen. El-kretsen, Odaterad: Vad händer med din gamla telefon. El-kretsen, 2017: Sammanfattning av projekt. Projektnamn: Mobiltelefoner. Rapportdatum . /sites/el-kretsen_se/files/media/Dokument/ Mobilstudie_2017_2.pdf?537. , m.fl., 2016: Life cycle assessment of a smartphone. , 2021: Ecodesign preparatory study on mobile phones, smartphones and tablets. Final task 1 Report. Scope (definitions, standards and legislation). , 2020: En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. , 2020a: Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet. Meddelande från Kommissionen, COM (2020) 474 final. , 2017: WEEE-compliance promotion excercise. , 2010: Fri rörlighet för varor – handledning för tillämpningen av fördragets bestämmelser om fri rörlighet för varor. Halebop, 2020: Svenskarna har två miljoner mobiltelefoner på hög. Pressmeddelande . mobiltelefoner-pa-hog?publisherId=3235466&releaseId =3279412. , 2019: Rapport om digitala marknadsplatser och e- handelsplattformar. Hennlock, , m.fl., 2014: for Plastic – A review with Nordic perspectives. , , 2012: Materialåtervinning och klimatnytta – Hur räknar återvinningsaktörer i ? Working paper, No 53. , , m.fl., 2015: Climate benefits of Material recycling – Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . Hilton, , m.fl., 2019: Extended producer responsibility (EPR) and the impact of online sales. Environment working paper No 142. , 2019: Prisbildning på hemelektronik i digitaliseringens tidsålder. Svensk konkurrenskraft i en global värld. Huisman, , m.fl., 2017: Prospecting Secondary Raw Materials in the and mining wastes (ProSUM) – Final Report, . , 2017, , . , , m.fl., 2018: Potential för ökad återanvändning – fall- studie återvinningscentraler, återanvändbara produkter och farliga ämnen i avfall. IVL, 2019: E-Waste and raw materials: From environmental issues to business models. IVL, 2019a: Klimatpåverkan från olika avfallsfraktioner. IVL, 2020: Produktdatabaser: med återbruk. IVL, 2015: Produkters totala avfall – Studie om avfallsfotavtryck och klimatkostnad. Kahneman, , 2011: Thinking fast and slow. : Farrar, and Giroux. Kemikalieinspektionen, 2021: Elektriska prylar. val/elektriska-prylar. Klima- og forurensningsdirektoratet, 2012. Vurdering av pante- ordning för småelektronikk. Samordna retursystemen för dryckes- förpackningar inom EU/EES. , , , , , 2013: Drivkrafter bakom uppkomsten av elavfall – Ett produkt- och konsumtionsperspektiv. McCloughan, , 2017: Report on the Proposed Deposit and for Beverage Containers in . , 2021: Årsredovisning. , 2021a: Utförligare stöd för att förstå miljö- problemet, miljoarbetet/Vagledningar/Samhallsekonomisk- konsekvensanalys/Vad-ar-miljoproblemet/Utforligare-stod/. , 2021b: Elavfallet ökar. Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Avfall/ Elektronik/. , 2020: Batterier och elavfall 2020. Finns på: miljoarbetet/Vagledningar/Avfall/Producentansvar/Batterier/ Tillsyn-och-tillsynsavgifter/. , 2020: Ansvar och finansiering av förpacknings- avfall vid privat införsel av varor - Redovisning av regerings- uppdrag om vissa frågor kopplade till producentansvaren för förpackningar och returpapper, del 2: Ansvar och finansiering för hantering av förpackningsavfall vid privat införsel av varor. , 2020b: Om Batterifonden. Bidrag/Om-Batterifonden/. , 2017: Environmental impacts and potential of the sharing economy. MobileMuster, 2021: Annual report 2020. , 2020: Genomförande av EU:s engångsplast- direktiv och andra åtgärder för en hållbar plastanvändning. M2020/02035. Miljöstyrelsen, 2014: Ressourcepræmie og miljødifferentieret betaling for elektronikaffald. Analyse af to styringsmidler til at reducere miljøbelastningen fra udvalgte typer småt elektronik- affald. 1560, 2014. Mobilemuster, 2020: Insights into mobile phone use, reuse and recycling, uploads/2020/09/Mobile-phone-use-reuse-and-recycling.pdf. , 2020: Statistikportalen, Tabell 11 Abonne- mang – antal, tabeller/mobila-samtals-och-datatjanster/tabell-11- abonnemang-antal/. PostNord, 2021: E-barometern – PostNord i samarbete med Svensk Digital Handel och . PostNord, 2020: E-barometern – PostNord i samarbete med Svensk Digital Handel och . PostNord, 2019: E-barometern – PostNord i samarbete med. Svensk Digital Handel och . PostNord, 2017: E-barometern – PostNord i samarbete med Svensk Digital Handel och . 2005/06:182: sanktionssystem, m.m. 2012/13:161: Bemyndiganden för elektronikavfall och bekämpningsmedel. 2019/20:156: Genomförande av EU-direktiv på avfalls- området. 2019/20:156: Genomförande av EU-direktiv på avfalls- området, s. 37. , 2021: Cirkulär ekonomi – Handlingsplan för omställningen av . , 2020: Cirkulär ekonomi – Strategi för omställ- ningen i . , 2017: För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. Resource, 2018: – Elektronik ska återanvändas. Projektnummer: 42495-1. Returpack, 2020: Historia. verksamhet/historia/. Returpack, 2020a: Butiksavtal. tjanster/butik/butiksavtal/. Returpack, 2020b: Pantstatistik: statistik/pantstatistik/. SCB, 2021: Arbetskostnader för arbetare . arbetsmarknad/loner-och-arbetskostnader/ arbetskostnadsindex-for-arbetare-och-tjansteman-inom-privat- sektor-aki/pong/tabell-och-diagram/arbetskostnader-for- arbetare/. och Kemikalieinspektionen, 2020: Utvärdering av skatten på kemikalier i viss elektronik. Redovisning av regeringsuppdrag Fi2019/04008/S2. SCB, 2020: Information om kombinerade nomenklaturen (KN). Finns på: Information om Kombinerade nomenklaturen (KN) (). , 2020: Kartläggning av materialflöden av småelektronik i . rapport nr 21. SOU 2020:25: Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Betänkande av utredningen om ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . SOU 2020:72: Producentansvar för textil – en del av den cirkulära ekonomin. Betänkande av utredningen om producentansvar för textil. Spasova, Bilyana, 2019: Deposit-Refund systems in Europe. For one-way beverage packaging. , m.fl., 2016: Nudging för hållbar konsum- tion av elektronikprodukter – beteenden vid köp och använd- ning av elektronik, med en pilotstudie om nudging för hållbar konsumtion av mobiltelefoner bland ungdomar. , 2020: Lönsamheten i handeln . Konsumenter, 2021: Tre skäl att handla inom EU, privatimportens-faror/tre-skal-att-handla-inom-eu/. Konsumenter, 2019: Frågor & Svar: säkerhet och rättig- heter vid privatimport. vara-projekt/privatimportens-faror/fragor-svar-om-sakerhet- och-rattigheter. , och , , 2005: Konstadseffektiva styrmedel i den svenska klimat -och energipolitiken? Metodo- logiska frågeställningar och empiriska tillämpningar. , 2008: Miljontals gamla mobiltelefoner i svenska hem. Press- meddelande . fi/nyhetsrum/pressmeddelanden/2008/4/miljontals-gamla- mobiltelefoner-i-svenska-hem/. TCO, 2002: Impacts and Insights: in Practice. , Sanita, 2017: Samlad statistik från 11 plockanalyser av brännbart grovavfall hos sju kommuner. Walls, , 2011: in Practice and Theory. Resources for the future Discussion paper No. Wath, Sushant B., m.fl., 2011: E-waste scenario in , its management and implications. , , , ., & Pongrácz, , 2015: Electronic waste recovery in : Consumers’ perceptions towards recycling and re-use of mobile phones. , Volume 45, , s. 374–384. Återbruket, 2018: Från återvinning till återbruk. Erfarenheter från pilotprojektet i Återbruket i . , , VD, , e-post . , , VD, Elektronikbranschen, e-post . , , COO & Sustainability manager, (), e-post . Kalos, , Head of MobileMuster, e-post . Lagerman, , VD, Returpack, möte , e-post . , , (), e-post . , , Managing Director, , e-post Seeger, , VD, El-kretsen, personligt möte , tele- fonsamtal . , , teknisk utredare, vatten och avfall, e-post . En särskild utredare ska föreslå hur producentansvaren för elutrust- ning kan kompletteras med krav på pant för småelektronik. Med små- elektronik menas exempelvis mobiltelefoner, läsplattor och annan mindre elektronisk utrustning. Syftet med uppdraget är att öka in- samlingen och återvinningen av elavfall och på så sätt bidra till gift- fria, resurseffektiva kretslopp och en cirkulär ekonomi. •kartlägga befintliga flöden av småelektronik och hur konsumen- ter och företag hanterar småelektronik som har tjänat ut, •föreslå hur ett nationellt pantsystem för småelektronik i syfte att öka insamling, återanvändning och återvinning kan utformas samt redovisa lösningar bland annat gällande producentansvar, mål för pantsystemet, finansiering, information, märkning, statistik, ut- formning av insamlingssystem samt en analys av lämplig nivå på panten, •föreslå hur de svenska bestämmelserna om producentansvar för elutrustning ska anpassas så att de uppfyller minimikraven för utökat producentansvar i EU:s avfallsdirektiv, •lämna nödvändiga författningsförslag, •om utredaren, när förslaget till pantsystem utformas, finner att andra alternativa lösningar än pant skulle vara mer kostnadseffek- tiva, mer samhällsekonomiskt effektiva, mer förenliga med en cir- kulär ekonomi eller av andra skäl mer motiverade, bör även sådana lösningar, konsekvenser av dessa lösningar och författningsförslag presenteras. Uppdrag att föreslå hur ett pantsystem för småelektronik kan utformas , den sakpolitiska överenskommelsen mellan reger- ingen, och Liberalerna, står det att krav på pant ska omfatta fler produkter som exempelvis batterier, mobiltelefoner och annan småelektronik. I konsumeras stora mängder småelektronik, bland annat mobiltelefoner, läsplattor, leksaker och datorer. Småelektroniken är ofta komplex och består av olika ämnen och material som gör den svår att reparera eller materialåtervinna i alla komponenter. Vidare innehåller mycket småelektronik sällsynta jordartsmetaller som både är förknippade med problem kopplat till brytning och som sällan återvinns. Livslängd eller brukartid för småelektronik är också ofta relativt kort varför en hög insamlingsnivå är av betydelse för att minimera den totala miljöpåverkan. För att bidra till återvinningsmålen i och rådets direktiv /19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE-direktivet), sluta krets- loppen och bidra till en cirkulär ekonomi, är det av största vikt att det avfall som uppstår från den småelektronik vi konsumerar allt mer av i högre utsträckning samlas in och materialåtervinns. Utveck- lingen mot en cirkulär ekonomi är en förutsättning för att ska gå före och bli världens första fossilfria välfärdsland till 2045, bidra till generationsmålet, miljökvalitetsmålen och flera av målen inom Agenda 2030. I säljs miljontals elektroniska produkter som till slut blir elavfall. Statistiken över insamlat elavfall är uppdelad utifrån olika kategorier där flera produkter ingår i varje kategori. på kategorier är it-, telekom och kontorsutrustning, leksaker, fritids- och sportutrustning, små hushållsapparater, stora hushållsapparater m.m.Det är relativt stora skillnader i insamlingsnivåer för de olika kategorierna och nivåerna fluktuerar också . gjordes en förordningsändring som innebär att elavfall ska delas in i nya kategorier och därför kommer att redovisas annorlunda års volymer. Trenden för insamling är dock generellt nedåtgående och har svårt att nå upp till WEEE- direktivets insamlingsmål på . Ett exempel på en av de vanligaste produkterna på konsument- marknaden som slutligen blir elavfall är mobiltelefoner. De inne- håller både miljöfarliga ämnen och sällsynta jordartsmetaller. säljs omkring 3,5 miljoner mobiltelefoner i men endast 750 000 mobiltelefoner lämnas in för att materialåtervinnas. Kun- skapen om vad som händer med resterande telefoner är relativt låg. Uppskattningsvis säljs eller lämnas vissa telefoner vidare till andra användare, en del lämnas kvar i byrålådan och en liten del slängs i hushållsavfallet. Det finns därför behov av att kartlägga befintliga strömmar av småelektronik och hur konsumenter samt företag han- terar småelektronik som har tjänat ut. För att sluta kretsloppen och bidra till omställningen till en mer cirkulär ekonomi måste samhället ställa om på många olika sätt. Småelektroniken behöver få en längre livslängd samt återanvändas och materialåtervinnas i högre utsträckning. Det finns regleringar och styrmedel som syftar till att öka insamlingen av el- avfall men det är trots detta relativt låga insamlingsnivåer och en nedåtgående trend, vilket tydliggör behovet av att undersöka och föreslå ytterligare styrmedel för att öka insamlings- och återvin- ningsnivåerna. Vilka produkter ska vara i fokus och hur kan ett pantsystem utformas? Arbetet ska i första hand inrikta sig på produkter och produkt- kategorier som är särskilt intressanta ur ett resurs- och miljöper- spektiv med hänsyn till generationsmålet och miljökvalitetsmålen och där utredningen bedömer att det finns ett särskilt behov av att förstärka incitamenten för insamling. Fokus ska ligga på småelektronik. Med detta menas exempelvis mobiltelefoner, läsplattor och annan mindre elektronisk utrustning. En utgångspunkt kan vara förordningen (2014:1075) om producent- ansvar för elutrustning där det anges att ett av kraven för att en el- utrustning ska klassificeras som ”liten elutrustning” är att utrust- ningens yttermått varken på längden, bredden eller djupet överstiger . Det EU-direktiv som reglerar batterier (direktiv /66/EG) ska omförhandlas. Förhandlingen förväntas pågå när utredaren ska lämna sitt betänkande. Detta innebär att de förslag som lämnas riskerar att snabbt bli inaktuella. Batterier som inte ingår som en del i en elektronisk produkt ska därför inte ingå bland de produkter som ska utredas. Syftet med utredningen är att undersöka och utforma förslag på ett pantsystem som kan öka insamlingen och återvinningen av elavfall och stärka utvecklingen mot en mer cirkulär ekonomi. Om utredaren finner aspekter som innebär motstridigheter mellan pant- system och cirkulär ekonomi – såsom att återvinning gynnas framför återanvändning – ska dessa belysas och hanteras i utformningen av pantsystemet. Om utredaren, när förslaget till pantsystem utformas, finner att andra alternativa lösningar än pant skulle vara mer kostnadseffektiva, mer samhällsekonomiskt effektiva, mer förenliga med cirkulär eko- nomi eller av andra skäl mer motiverade bör även sådana lösningar, konsekvenser av dessa lösningar samt författningsförslag presenteras. Utredaren behöver analysera och ta ställning till flera aspekter av ett pantsystem för småelektronik. En grundförutsättning är att få bättre kunskap om flödena av småelektronik. Utredaren behöver därför kartlägga och analysera dessa flöden, inklusive varför småelektronik inte återvinns i högre utsträckning. Det handlar också om att få kun- skap om hur ett pantsystem kan påverka marknaden för återanvända och återanvändbara produkter, risker för friåkare, hur ett märknings- system ska utformas, en analys av lämplig nivå på pant, hur systemet ska finansieras samt uppföljning av systemet. Vad gäller nivån på panten är det särskilt intressant att analysera hur olika nivåer kan leda till olika styreffekter. Den personliga integriteten måste hante- ras om exempelvis mobiltelefoner och läsplattor ska kunna ingå i ett pantsystem. Utredaren ska även analysera risken för illegal verksamhet och vid behov föreslå hur det kan motverkas. Hur elektronik som ingår i ett svenskt pantsystem på ett effektivt sätt ska kunna identifieras, i syfte att undvika att elektronik från andra länder finansiellt belastar ett svenskt pantsystem, ska ingå i analysen. Pantsystemets utformning ska särskilt ta hänsyn till svenska företags konkurrenskraft och hur risken för konkurrenssnedvridning mellan marknadsaktörer kan mini- meras. Även distansförsäljningen av småelektronik från aktörer både inom och utanför EU ökar kontinuerligt och måste inkluderas i analysen. Vid utformningen av förslag ska särskild hänsyn tas till om fri rörlighet för varor, kommissionens meddelande om utformning av pantsystem och avtal om tekniska handelshinder (TBT). Utredaren ska också ta hän- syn till övriga internationella åtaganden på området. Den organisatoriska utformningen av systemet innehåller flera aspekter som särskilt måste utredas. En viktig fråga att analysera är t.ex. hur reglerna för ett pantsystem ska förhålla sig till de svenska reglerna om producentansvar för elutrustning, särskilt med avseende på tillståndskravet för insamling av elavfall. Hänsyn ska tas till erfarenheter av pantsystem från andra länder. •kartlägga befintliga strömmar av småelektronik och hur kon- sumenter och företag hanterar småelektronik som har tjänat ut, •föreslå hur ett nationellt pantsystem för småelektronik kan ut- formas i syfte att öka insamling, återanvändning och återvinning samt redovisa lösningar bland annat gällande producentansvar, mål för pantsystemet, finansiering, märkning, information, statistik, utformning av insamlingssystem samt en analys av hur illegal verksamhet kan motverkas och en analys avlämplig nivå på panten, •utforma reglerna för ett pantsystem så att de uppfyller kraven på producentansvar i WEEE-direktivet och minimikraven på system för utökat producentansvar i EU:s direktiv /98/EG om av- fall och om upphävande av vissa direktiv (avfallsdirektivet), •föreslå vilken myndighet som ska ha tillsynsansvar över pant- systemet, •analysera behovet av information om ett nytt pantsystem för småelektronik till olika aktörer och föreslå hur lämpliga informa- tionsinsatser kan utformas och finansieras, •lämna nödvändiga författningsförslag, •om utredaren, när förslaget till pantsystem utformas, finner att andra alternativa lösningar än pant skulle vara mer samhällseko- nomiskt effektiva, mer kostnadseffektiva, mer förenliga med cir- kulär ekonomi eller av andra skäl mer motiverade bör även sådana lösningar, konsekvenser av dessa lösningar samt författnings- förslag presenteras, och •ta hänsyn till erfarenheter från andra länder. Hur ska producentansvaren för elutrustning anpassas till det reviderade avfallsdirektivet? trädde fyra EU-direktiv i kraft som ändrar sex direktiv på avfallsområdet. Ett av direktiven som ändrades är avfallsdirektivet. Det infördes bland annat allmänna minimikrav som ska uppfyllas av alla system för utökat producentansvar (artiklarna 8 och 8a). I direk- tivet definieras system för utökat producentansvar som en uppsätt- ning åtgärder som medlemsstaterna vidtagit för att säkerställa att producenter av produkter har ekonomiskt ansvar eller ekonomiskt och organisatoriskt ansvar för hanteringen av avfallsledet i en pro- dukts livscykel (artikel 3.21). De nya minimikraven handlar framför allt om mål för avfallshanteringen, producenternas ansvar, offent- liggörande av information och differentiering av producenternas ekonomiska bidrag till avfallshanteringen. Bestämmelserna gäller för såväl nya som befintliga producentansvar. För sådana producent- ansvar som är inrättade före ska de nya kraven vara genomförda . I finns ett producentansvar för elutrustning. Producent- ansvaret regleras i förordningen (2014:1075) om producentansvar för elutrustning och i föreskrifter som har meddelats med stöd av den förordningen. Bestämmelserna genomför WEEE-direktivet. I förordningen finns bland annat återvinningsmål, regler om produ- centernas ansvar för utformning och märkning av elutrustning. I för- ordningen regleras även ett ansvar för hanteringen av elutrustning när den blir avfall. Det finns särskilda regler för konsumentelutrust- ning som har blivit avfall (s.k. konsumentelavfall). Med konsument- elutrustning avses dels elutrustning som normalt används i privat- hushåll, dels elutrustning som är ägnad att användas av både privat- hushåll och yrkesmässiga användare. För att ett insamlingssystem ska få samla in och behandla konsumentelutrustning som har blivit avfall krävs tillstånd. Det ställs krav på att de tillståndspliktiga in- samlingssystemen ska erbjuda lättillgängliga insamlingsplatser där avfallsinnehavarna gratis kan lämna ifrån sig konsumentelavfall. Det krävs att insamlingssystemen är rikstäckande och tar emot alla typer av konsumentelutrustning. Utöver det krävs att insamlingssystemet effektivt bidrar till att nå återvinningsmålen. När en producent ansluter sig till insamlingssystemet övertar systemet producentens ansvar för att hantera det avfall som uppstår när producentens produkter blir avfall. En fördel med en sådan ord- ning är bland annat att tillsynsmyndigheten kan bedriva tillsyn mot en aktör i stället för mot varje enskild producent.