sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Vad gäller områden som inte omfattas av en detaljplan, föreslår vi att nybyggnad av komplementbyggnad inte bör omfattas av krav på lov om den inte har en byggnadsarea som är större än 50,0 kvadrat- meter och en taknockshöjd som är högre än . Areabegräns- ningen baserar vi framför allt på att det är en vanligt förekommande storlek som möjliggör t.ex. en garagebyggnad för två fordon samt en förrådsdel. För att säkerställa byggnadens proportioner bör begräns- ningen såvitt gäller taknockshöjd för dessa byggnader vara (se även figur 9.5). Tillsammans med komplementbostadshus och andra komplement- byggnader – som inte omfattas av krav på lov – på tomten får vidare byggnadsarean inte överstiga totalt . Kravet på bygg- lov infaller således när komplementbyggnaden har en viss storlek, höjd eller tillsammans med andra komplementbyggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. I förhållande till lovplikten för motsvarande åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan medges utanför detaljplanelagt område både större och högre komplementbyggnader innan lovplikten infaller. Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undantagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser (se avsnitt 7.6.8). Sammanfattningsvis blir det således möjligt att i område som inte omfattas av en detaljplan utan lov uppföra t.ex. en komplement- byggnad om och en om , båda med en taknockshöjd om . Undantag för nybyggnad av en komplementbyggnad som är en ekonomibyggnad Vi har inte funnit skäl att ifrågasätta det gällande undantaget från krav på bygglov för nybyggnad av ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan (se avsnitt 7.6.1). Mot bakgrund av vår föreslagna legaldefinition av komplementbyggnad (se avsnitt 7.4.3), kan även en ekonomibyggnad omfattas därav. Ett undantag för kom- plementbyggnad som är en ekonomibyggnad behöver således införas. I sammanhanget bör nämnas att vi inom s.k. skyddat område föreslår en utökad lovplikt för ekonomibyggnad för hästhållning (se avsnitt 7.9.3). Bestämmelsen finns i 9 kap. 7 § PBL. 7.6.5Lovplikt för tillbyggnad av en byggnad som inte är en komplementbyggnad Förslag: Det ska krävas bygglov för tillbyggnad av en byggnad som inte är en komplementbyggnad om tillbyggnaden 1.får en bruttoarea eller öppenarea eller en kombination av dessa som är större än , eller 2.överstiger byggnadens taknockshöjd. Vid beräkning av bruttoarean eller öppenarean ska tillbygg- nadens area läggas ihop med andra gjorda tillbyggnader på bygg- naden som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undantagits från krav på bygglov enligt motsvarande äldre be- stämmelser. Bygglov ska inte krävas för tillbyggnad på en ekonomibygg- nad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Lovplikt för tillbyggnad av en byggnad som inte är en komplementbyggnad får tillbyggnad – dock högst en – av ett en- eller tvåbostadshus ske utan lov så länge den inte har en större bruttoarea än 15,0 kvadrat- meter (nuvarande 9 kap. 4 b § första stycket 1 PBL). kan även utan lov under vissa förutsättningar först anordnas en skyddad uteplats vid ett en- och tvåbostadshus och till sådant hörande kom- plementbyggnader, för att därefter förse uteplatsen med ett skärm- tak, om taket (bl.a.) inte täcker en större area än (9 kap. 4 § första stycket 1 och 2 PBL). I vårt utredningsarbete har framkommit skäl att försöka samordna dessa undantag på ett sådant sätt att tillbyggnad med en area om maximalt ska kunna ske utan krav på lov. Vi har inte funnit skäl att i lovpliktshänseende reglera antalet tillbyggnader, så länge den arealbegränsade ”potten” inte överskrids. Genom att inte reglera antalet tillbyggnader som får uppföras utan bygglov und- viks framför allt situationen där lovplikten blir beroende av i vilken ordning åtgärder vidtas – något som normalt inte har betydelse för vilken omgivningspåverkan åtgärderna genererar. Vårt förslag innebär att ett färre antal tillbyggnadsåtgärder kom- mer att omfattas av krav på lov. Vårt förslag ger dessutom ökad frihet för fastighetsägaren att välja på vilket sätt tillbyggnad ska ske, utan att krav på lov uppkommer. En fastighetsägare kan välja ett större uterum om . En annan kan välja en utökad entré om , ett mindre uterum om samt två takkupor om (i förekommande fall) bruttoarea var- dera. En tredje kan välja ett skärmtak om samt en utbyggnad med ett sovrum eller större kök om . Vi bedömer att omgivningspåverkan av dessa åtgärder generellt sett inte är så omfattande att en förprövning krävs. har tidigare anfört att areabegränsningen borde avse byggnadsarea och inte bruttoarea. Det är enligt vanligt att frågor uppkommer vad gäller tillbyggnader med s.k. öppenarea och på tillbyggnader som inte ger någon bruttoarea, t.ex. vissa skärmtak och balkonger. Om i stället byggnadsarea används blir det enligt Bo- verket tydligare bl.a. hur tillbyggnad ska skiljas från takkupor. Det innebär även att fastighetsägare får en större frihet när det gäller den invändiga utformningen av tillbyggnaden; t.ex. blir det möjligt att göra större tillbyggnader i flera våningar så länge tillbyggnaden inte överstiger byggnadens taknockshöjd.55 Vårt förslag avseende lovplikt för tillbyggnader avser alla slags byggnader, även på t.ex. flerbostadshus. Att då utgå från byggnads- area skulle innebära en risk för att det uppstår omgivningspåverkan som borde bli föremål för en förprövning. En byggnadsarea motsvarar exempelvis – om tillbyggnad sker på varje plan i t.ex. en byggnad med 5 våningar – bruttoarea. instämmer vi i vad anför om de tillämpnings- problem som kan uppstå när det gäller tillbyggnader med öppenarea, t.ex. skärmtak. Vi föreslår därför att areabegränsningen ska avse brutto- eller öppenarean eller en kombination av dessa. Uttrycket korrespon- derar med det som används när det gäller s.k. sanktionsarea (1 kap. 7 § PBF). 55Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) s. 23 f. Dessutom bör – på sätt som redan gäller (nuvarande 9 kap. 4 b § PBL) – undantaget från lovplikten begränsas genom att till- byggnaden inte får överstiga byggnadens taknockshöjd. Utan en be- gränsning till den befintliga byggnadens taknockshöjd, skulle t.ex. en tvåvåningsvilla kunna byggas till med ett torn med fyra våningar, om varje våning begränsades , något som skulle kunna få betydande påverkan på stads- och landskapsbild samt skapa störningar för grannar. Även ett s.k. taklyft skulle kunna genom- föras på ett mindre bostadshus om inte en begränsning i förhållande till (befintlig) taknockshöjd finns. En sådan åtgärd kan också generera omfattande omgivningspåverkan. Särskilt om tidigare gjorda tillbyggnader Vi föreslår att krav på lov för tillbyggnad ska regleras på så vis att andra gjorda tillbyggnader på byggnaden som inte omfattas av krav på bygglov ska räknas in i den maximala bruttoarean/öppenarean om . Härvid avses undantag från lovplikt såväl enligt PBL som enligt ÄPBL och ännu äldre bestämmelser. Med andra ord ska lovbeviljade åtgärder inte beaktas vid beräkning av den samman- lagda bruttoarean/öppenarean. Har ett frivilligt lov beviljats (nuva- rande 9 kap. 14 § PBL) för en åtgärd som inte omfattas av krav på lov, ska den åtgärdens area räknas med. För en- eller tvåbostadshus krävs det under vissa förutsättningar inte bygglov för att på ett bostadshus som saknar takkupor bygga högst två kupor eller på ett bostadshus som redan har en takkupa bygga ytterligare en takkupa (nuvarande 9 kap. 4 b § första stycket 2 PBL). Vi föreslår inte något särskilt lovkrav för takkupor, vare sig ge- nom huvudregler eller undantag. Det har under utredningsarbetet framkommit att dagens särreglering är svår att tillämpa och att den öppnar upp för ett alltför stort bedömningsutrymme. Den bidrar således inte till en enkel och effektiv reglering. Om en takkupa är en lovpliktig tillbyggnad eller inte får i stället – utifrån tillämplig praxis och dess hänvisningar till relevanta standarder – bedömas utifrån om den upptar bruttoarea.56 En takkupa kan i annat fall (om den inte eller bara delvis upptar bruttoarea) – liksom t.ex. ett takfönster – ändå vara lovpliktig som fasadändring, men då enbart om den vidtas i ett värdefullt område (se avsnitt 7.10) eller under vissa förutsättningar om den vidtas på en fasad som vetter mot allmän plats (se avsnitt 7.6.7). I sammanhanget bör dock nämnas att vi föreslår (se avsnitt 7.16) en fortsatt anmälningsplikt för bl.a. ändringar som innebär att kon- struktionen av en bärande delar berörs (nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 3 PBF). Därmed säkerställs syftet med den begräns- ning av lovbefrielsen som finns i dagens reglering.57 Samma lovplikt i område som omfattas respektive inte omfattas av detaljplan Vi har ovan angett som en av våra utgångspunkter att lovplikten bör differentieras utifrån om åtgärden ska vidtas i ett område som om- fattas av en detaljplan eller i ett område som inte gör det (se av- snitt 7.5.2). Vi har dock inte funnit skäl att differentiera lovplikten när det gäller tillbyggnad på byggnad (som inte är en komplement- byggnad), främst med hänvisning till att det korresponderar med vårt förslag om att nybyggnad av sådan byggnad i princip alltid om- fattas av krav på lov oavsett om byggnaden uppförs inom eller utan- för detaljplanelagt område (se avsnitt 7.6.1). En sådan enhetlig regler- ing blir också enkel och effektiv. Under utredningsarbetet har från vissa håll framförts att en differentiering ändå borde ske, med hänvisning till att vårt förslag innebär en omotiverad utökning av lovplikten i ett område som inte omfattas av en detaljplan och därmed inte tar hänsyn till landsbygder- nas förutsättningar. Enligt nuvarande 9 kap. 6 § PBL kan nämligen en liten tillbyggnad ske utan krav på lov, om åtgärden inte vidtas när- mare gränsen än . För egen del konstaterar vi att det med nuvarande reglering inte är självklart att en liten tillbyggnad alltid omfattar en större area än ; snarare synes i praxis lovplikten ofta kopplas till hur stor andel av redan bebyggd yta som tillbyggnadens area omfattar. Härtill kommer att det enligt nuvarande reglering 56Jfr även t.ex. SOU 2008:68 s. 272. 2013/14:127 s. 38 f. likväl krävs bygglov om åtgärden vidtas inom en sammanhållen bebyg- gelse och bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen. Även om det är förhållandevis oklart vad detta uttryck egentligen innebär, torde krav på lov gälla även små tillbyggnader, om de vidtas inom bebyggelsegrupper om 10–20 hus, där de bebyggda tomterna gränsar till varandra.58 Vi instämmer dock i att vårt förslag kan innebära en utökad lovplikt för vissa tillbyggnader i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Nackdelarna härmed övervägs enligt vår mening dock av fördelarna vihar beskrivit ovan med en enhetlig, tydlig och lättillämpad regler- ing. Vi kan inte se att en sådan reglering skulle leda till oacceptabla konsekvenser eller på annat sätt inte vara ändamålsenlig. Undantag för tillbyggnad av en ekonomibyggnad Vi har inte funnit skäl att ifrågasätta det gällande undantaget från krav på bygglov för nybyggnad av ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan (se avsnitt 7.6.1). Vi har heller inte funnit skäl att ifrågasätta nuvarande undantag från lovplikt när det gäller tillbyggnad på ekonomibyggnad (9 kap. 3 § PBL), varför vi föreslår att detta undantag ska gälla även framöver. I sammanhanget bör nämnas att vi inom s.k. skyddat område föreslår en utökad lovplikt för ekonomibyggnad för hästhållning (se avsnitt 7.9.3). Bestämmelsen finns i 9 kap. 8 § PBL. 2013/14:127 s. 13 och bet. BoU 1986/87:1 s. 100. 7.6.6Lovplikt för tillbyggnad av en komplementbyggnad Förslag: Det ska krävas bygglov för tillbyggnad av en komplement- byggnad om tillbyggnaden innebär att komplementbyggnaden 1.i ett område som omfattas av en detaljplan får en a) större byggnadsarea än , b) taknockshöjd som överstiger , eller c) tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än , 2.i ett område som inte omfattas av en detaljplan får en a) större byggnadsarea än , b) taknockshöjd som överstiger , eller c) tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Bygglov ska i område som inte omfattas av en detaljplan inte krävas för tillbyggnad av en komplementbyggnad som är en eko- nomibyggnad. Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undan- tagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Lovplikt för tillbyggnad av komplementbyggnad Vi föreslår att bygglov ska krävas även för tillbyggnad av en komple- mentbyggnad, men bara om komplementbyggnaden får en samman- lagd byggnadsarea som är större än i ett område som omfattas av detaljplan eller större än i ett om- råde som inte omfattas av detaljplan eller får en taknockshöjd som överstiger 4,0 respektive 4,5 meter. Regleringen korresponderar med vårt förslag om att viss nybyggnad av komplementbyggnad inte om- fattas av krav på lov (se avsnitt 7.6.3 och 7.6.4) och innebär att det inte får någon betydelse för lovplikten om komplementbyggnaden uppförs eller byggs till, så länge inte angivna storleksgränser över- skrids. Det handlar således om en innebörd av lovplikten som påmin- ner om den i nuvarande 9 kap. 4 a § PBL. Kravet på bygglov för tillbyggnad av en komplementbyggnad blir alltså – precis som när det gäller nybyggnad av komplementbyggnad –beroende av om komplementbyggnaden efter tillbyggnaden får en viss storlek eller höjd eller tillsammans med andra komplementbygg- nader på tomten får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undantagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser (se avsnitt 7.6.8). Undantag för tillbyggnad av en komplementbyggnad som är en ekonomibyggnad Vi har inte funnit skäl att ifrågasätta det gällande undantaget från krav på bygglov för tillbyggnad av ekonomibyggnad i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan (se avsnittet ovan). Mot bak- grund av vår föreslagna legaldefinition av komplementbyggnad (se avsnitt 7.4.3), kan även en ekonomibyggnad omfattas därav. Ett undan- tag för tillbyggnad på en komplementbyggnad som är en ekonomi- byggnad behöver således införas. I sammanhanget bör nämnas att vi inom s.k. skyddat område föreslår en utökad lovplikt för ekonomibyggnad för hästhållning (se avsnitt 7.9.3). Bestämmelsen finns i 9 kap. 9 § PBL. 7.6.7Lovplikt för annan ändring av byggnad än tillbyggnad Förslag: Det ska krävas bygglov för annan ändring av en byggnad än tillbyggnad om ändringen innebär att 1.byggnaden helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har an- vänts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd, 2.det i byggnaden inreds ytterligare bostad, eller 3.det i ett område som omfattas av en detaljplan görs en fasad- ändring på en byggnad som inte är ett en- eller tvåbostadshus eller en komplementbyggnad och ändringen sker på en fasad som vet- ter mot en allmän plats. Det ska dock inte krävas bygglov om den ändrade användningen innebär att det i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse inreds en eller flera lokaler med en bruttoarea som sammanlagt inte är större än . Lovplikt för ianspråktagande eller inredning av byggnad för ett väsentligen annat ändamål När det gäller lovplikt för annan ändring av en byggnad än tillbyggnad som innebär att byggnaden helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd, gör vi bedömningen att nuvarande bestämmelse i 9 kap. 2 § första stycket 3 a PBL kan flyttas in i nya 9 kap. i oförändrat skick. Skälet härför är främst att en ändrad användning generellt också medför en ändrad omgivnings- påverkan, varför det är motiverat med en förprövning från det all- männas sida. Visserligen är författningstexten i bestämmelsen något komplicerad, men det har i vårt utredningsarbete inte framkommit att bestäm- melsen vållar omfattande tillämpningssvårigheter i praktiken. Tvärt- om finns numera en förhållandevis riklig och enhetlig praxis, vilken skapar förutsättningar för en förutsebar och effektiv tillämpning. Lovplikt för inredning av ytterligare bostad Det krävs bygglov för annan ändring av en byggnad än tillbygg- nad, om ändringen innebär att det i byggnaden inreds någon ytter- ligare bostad (9 kap. 2 § första stycket 3 b PBL). Enligt vår bedömning bör lovplikten kvarstå för inredning av ytterligare bostad, eftersom nya bostäder enligt vår mening alltid bör bli föremål för förprövning (se avsnitt 7.6.1). Lovplikten bör gälla generellt oavsett vilken bygg- nad det är fråga om, t.ex. en- och tvåbostadshus, flerbostadshus, lokal eller komplementbyggnad. Med inredning avses faktiska åtgärder och inte enbart t.ex. en annan etikettering i hyresavtal eller motsvarande. Det innebär att dagens lovbefrielse för inredning av ytterligare en bostad i ett enbostadshus upphör att gälla (nuvarande 9 kap. 4 c § PBL). Det ligger även i linje med vår utgångspunkt att begränsa undantagen från huvudreglerna om lovplikt och minska antalet undantag som endast är tillämpliga på viss typ av byggnad. Ingen lovplikt för inredning av ytterligare lokal för handel, hantverk eller industri Det krävs bygglov för annan ändring av en byggnad än tillbygg- nad, om ändringen innebär att det i byggnaden inreds någon ytter- ligare lokal för handel, hantverk eller industri (9 kap. 2 § första stycket 3 b PBL). Enligt vår mening behöver inredning av ytterligare lokal i en byggnad inte bli föremål för en lovprövning, dels eftersom det i byggnaden i denna situation finns befintlig lokal (lokaler), dels eftersom ytterligare lokal (lokaler) inte i sig och med nödvändighet medför en ökad omgivningspåverkan. Det ligger vidare i sakens natur att inredning av ytterligare lokal – i ett område som omfattas av detalj- plan – ofta innebär att ändringen är planenlig, i vart fall så länge fråga är om användning för samma ändamål (t.ex. att inreda en byggnad med en livsmedelsaffär med ytterligare en lokal för livsmedelsaffär).59 Härtill kommer att i dagens reglering omfattar lovplikten endast ytterligare lokal för just handel, hantverk eller industri. Termerna läm- nar ett omfattande bedömningsutrymme med oförutsebarhet och ineffektivitet som följd, särskilt som termerna handel och hantverk 59Jfr även SOU 2008:68 s. 286. inte längre används i planläggningssammanhang.60 Det har i vårt ut- redningsarbete heller inte kunnat styrkas att just dessa näringar gene- rellt orsakar större omgivningspåverkan än andra näringar. Det som kvarstår är den byggtekniska kontrollen, vilken även fram- över i förekommande fall bör omfattas av dagens krav på anmälan (se avsnitt 7.16). Det kan t.ex. gälla krav på anmälan vid väsentlig på- verkan på brandskyddet, vilket kan aktualiseras när brandcellsgränser mellan lokaler ändras. Eventuellt störande inslag i form av t.ex. buller kan lämpligen han- teras genom . Dessutom finns ju alltjämt en lovplikt för åtgärder som innebär ett ianspråktagande eller inredning av en bygg- nad för ett väsentligen annat ändamål; det som vi föreslår inte ska vara lovpliktigt begränsar sig således till att i byggnad med lokal in- reda ytterligare lokal. Lovplikt för inredning av bostad och lokal i ekonomibyggnad är undantaget från lovplikt att det i ekonomibyggnad inreds någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hant- verk eller industri (nuvarande 9 kap. 3 § PBL). Det sistnämnda bör enligt vår mening utvidgas till att generellt gälla inredning av ytter- ligare lokal, dvs. utan begränsning till handel, hantverk eller industri, varför något krav på lov härför inte ska gälla. Detta korresponderar med att vi föreslår att den generella lovplikten för inredning av ytter- ligare lokal för handel, hantverk eller industri tas bort (se ovan). Vad däremot gäller inredning av bostad i ekonomibyggnad, bör det dock omfattas av krav på lov. Visserligen skulle det kunna finnas visst behov av att ordna bostäder t.ex. för säsongsarbetare eller mot- svarande, ett behov som i vissa fall kan vara lika stort som behovet av t.ex. maskinhallar, logar eller stall. Som vi har angett tidigare, bör nya bostäder dock generellt förprövas och således vara lovpliktiga (se avsnitt 7.6.1). Det har i vårt utredningsarbete inte framkommit några bärande skäl för att särbehandla ekonomibyggnader när det gäller inredning av bostad. 60Se föreskrifter (BFS 2020:5) om detaljplan; även numera upphävda all- männa råd (2014:5) om planbestämmelser för detaljplan. Lovplikt för fasadändring mot allmän plats Som har framgått ovan föreslår vi bygglovsplikt för ny- och tillbygg- nad av byggnad och för annan ändring av byggnad än tillbyggnad. Vi har dock valt att inte föreslå någon generell lovplikt för byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller för när byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt (nuvarande 9 kap. 2 § första stycket 3 c PBL) och följaktligen heller inte några undantag härifrån. I stället föreslår vi en utökad lovplikt i utpekade värdefulla områden och på utpekade värdefulla byggnadsverk (se avsnitt 7.10), bl.a. för fasadändring. Vad gäller fasadändring föreslår vi att den ter- men definieras som en ändring av en byggnad som innebär att bygg- naden byter kulör, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller byggnadens yttre karaktärsdrag påverkas på annat sätt (se avsnitt 7.4.3). Under utredningsarbetet har riktats viss kritik mot att fasadänd- ringar, med vårt förslag, inte generellt blir föremål för lovprövning, i vart fall sådana ändringar i stadsmiljö som kan få stor påverkan på det gemensamma rummet. Kritiken har främst tagit sikte på vikten av att skydda arkitektoniska, historiska och andra kulturvärden, sär- skilt sådana som riskerar att omintetgöras som hinner löpa innan ett utpekande sker i detaljplan eller översiktsplan (se av- snitt 7.10). Mot bakgrund härav har vi valt att föreslå att bygglov bör krävas för att göra en fasadändring på en byggnad under förutsättning att ändringen sker på en fasad som vetter mot en allmän plats (jfr 4 kap. 7 § PBL). Vi har dock också valt att begränsa lovplikten till områden som omfattas av en detaljplan (jfr nuvarande 9 kap. 2 § andra stycket PBL). Lovkravet bör dessutom inte gälla en- och tvåbostadshus eller komplementbyggnader, vilket i viss mån korresponderar med lov- befrielsen i nuvarande 9 kap. 5 § PBL. Anledningen härtill är att fasad- ändringar på sådana byggnader normalt inte påverkar den gemensamma miljön i lika stor utsträckning som fasadändringar på t.ex. flerbostads- hus, kontorskomplex, handelsbyggnader och industribyggnader. Vad gäller komplementbyggnader uppförs de vidare normalt inne i kvar- teret och inte mot allmän plats, i vart fall när det sker i stadsmiljö. I sammanhanget bör nämnas att oacceptabla åtgärder som inte om- fattas av lovplikt kan hanteras inom ramen för tillsynsverksamhet. Vad gäller den närmare innebörden av vad som avses med ut- trycket vetter mot allmän plats, torde vissa tillämpningssvårigheter i och för sig kunna uppkomma vad gäller t.ex. olika former av s.k. öppet byggnadssätt; det är oftast i slutna kvarter – som främst före- kommer i storstäder – som det blir helt tydligt vilken fasad som vetter mot allmän plats.