sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — En korrekt inkomst kan bara mätas genom att summera inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet från om inkomsten från de olika verksamheterna är säsongsberoende eller den ena typen av inkomst övergår till den andra. Om inkomsten av anställning för exempelvis en viss månad summeras med en inkomst av näringsverksamhet som helt eller delvis härrör från en annan period, till exempel en genomsnittlig inkomst av näringsverksamhet över året, så kommer summan inte reflektera den inkomst som den enskilda hade den månaden. Även i de situationer som arbetet sker mer parallellt kan det bli missvisande om inkomsterna inte hämtas från samma månad. En person kan exempelvis ha en inkomst av anställning som utgörs av en timanställning som ibland är relativt omfattande och ibland betydligt mindre omfattande. Arbetet i till exempel en enskild firma kan då utföras , det vill säga när timanställningen inte ger någon inkomst. Någon oberoende information om när en person har sin inkomst när de bedriver näringsverksamhet finns dock inte. Det finns inget rapporteringssystem som på motsvarande sätt som arbets- givardeklarationer ger möjlighet att löpande följa hur inkomsterna fördelas . Inte heller när året har gått och den person som har inkomst av näringsverksamhet deklarerar sin inkomst kommer in- komstens fördelning över året att redovisas. Det innebär inte att det är omöjligt att med någon grad av säkerhet uppskatta hur överskottet av näringsverksamheten fördelas över året. Enskilda näringsidkare med en omsättning på mindre än tre mil- joner kronor får tillämpa den så kallade kontantmetoden i sin Förslag om nytt inkomstunderlag Kontantmetoden innebär att inkomster och utgifter nor- malt bokförs enligt kontantprincipen, det vill säga inkomster bok- förs när pengarna finns tillgängliga för den enskilda och utgifter bok- förs när betalningen sker. Det finns dock vissa undantag för större investeringar och för bokföringen i samband med att årsbokslut upp- rättas. Det finns goda skäl att tro att merparten av dem som berörs av reglerna om beräkning av bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst tillämpar kontantmetoden. Emellertid finns det också redo- visningsregler som medger att den löpande bokföringen senareläggs om verksamhetens omsättning är liten, varför det för en enskild näringsidkare kan vara svårt att ställa samman vilka inkomster och utgifter som hen har haft . För åtminstone en del av den typ av verksamhet som bedrivs i enskild näringsverksamhet kan det också ifrågasättas om information om inkomster och utgifter ger tillräckligt underlag för att bedöma verksamhetens ekonomiska ställ- ning på ett sådant sätt att det kan bedömas i vilken utsträckning den enskilda näringsidkaren har möjlighet att bekosta privat konsumtion. Utredningen har sökt olika vägar för att basera beräkningen av betalningsgrundande och bidragsgrundande inkomst på överskottet i inkomstslaget näringsverksamhet på samma sätt som i förslaget avseende överskottet i inkomstslaget tjänst, det vill säga inkomster kalendermånad för kalendermånad . Att på så sätt låta variation över året, när det gäller inkomst av näringsverksamhet påverka vilket bidrag eller betalningsbelopp som den enskilda har, som i inkomstslaget tjänst, skulle ge en hög temporal träffsäkerhet också för den som helt eller delvis försörjer sig på inkomst från näringsverksamhet. Efter noggranna överväganden har dock utred- ningen funnit att en sådan lösning inte kan föreslås. Svårigheter för den enskilda att ange hur stort överskottet av näringsverksamheten är, i synnerhet för enskilda månader, i kombination med bristande möjligheter för Försäkrings- kassan att bedöma om de uppgifter som lämnas om sådana inkoms- ter är rimliga gör att utredningen inte kan föreslå en sådan ordning. Lämpligheten i att använda inkomster och utgifter som indikator på den enskildas privatekonomiska ställning i vissa typer av näringsverksamhet bidrar också till detta ställnings- tagande. Även svårigheter att i efterhand kontrollera om de uppgifter Förslag om nytt inkomstunderlag som legat till grund för beslut om bostadsbidrag och betalnings- skyldighet är korrekta har betydelse för det förslag som lämnas. lämnade Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande (Fi 2019:09) sitt betänk- ande Mikroföretagande – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. I betänkandet föreslås ett system som skulle inne- bära att vissa enskilda näringsidkare beskattas på ett annat sätt än En fysisk person som bedriver självständig verksamhet ska fri- villigt kunna öppna ett så kallat mikroföretagarkonto. Därefter ska alla insättningar på kontot beskattas med en schablon som till sin nivå motsvarar beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Beskatt- ning ska dock ske utanför de tre inkomstslag som regleras i inkomst- skattelagen (1999:1229). Systemet föreslås införas . Förslaget har sänts ut på remiss. Enligt utredningens mening skulle ett förverkligande av det föreslagna systemet innebära att personer med mikroföretagar- konto utan nämnvärda anpassningssvårigheter skulle kunna få den del av inkomsten som beskattas via den föreslagna schablonskatten hanterad på samma sätt som det utredningen föreslår ska gälla in- komst av tjänst. På så vis skulle många enskilda näringsidkare också kunna få en bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst base- rad på aktuell inkomst. Som förslaget presenterats skulle dock bara en mindre del av alla enskilda näringsidkare omfattas av de nya reglerna. Det finns två huvudsakliga alternativ för hantering av närings- inkomster när en hantering på samma sätt som inkomst av tjänst inte kan genomföras. Det ena alternativet är att hantera inkomster av näringsverksamhet annorlunda än inkomst av tjänst, det andra är att ha särskilda regler för dem som har någon inkomst av näringsverk- samhet. Det första alternativet skulle till exempel kunna innebära att det överskott i inkomstslaget näringsverksamhet som används i in- komstunderlaget, hämtas från det senaste beslutet om slutlig skatt. Eftersom förslaget i övrigt innebär att överskottet i inkomstslaget tjänst utgörs av mer aktuella inkomster skulle det innebära att de olika typerna av inkomst av förvärvsarbete regelmässigt skulle avse olika tidsperioder. En sådan ordning skulle därför riskera att leda till mycket missvisande inkomstunderlag för den som har både inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Utredningens analyser visar att merparten av dem som har inkomst av näringsverksamhet också har inkomst av tjänst. Utredningen förslår därför att det andra huvudalternativet används, det vill säga att personer med inkomst av Förslag om nytt inkomstunderlag näringsverksamhet får sitt inkomstunderlag bestämt på annat sätt än personer utan sådana inkomster. Utredningens förslag innebär att en beräkning av såväl betalnings- grundande inkomst som bidragsgrundande inkomst ska göras enligt nuvarande regler för den som har ett visst överskott i inkomstslaget näringsverksamhet. En prövning av betalningsskyldighet i ett ärende om underhållsstöd ska göras enligt nuvarande regler i två situationer. Den som har överskott av näringsverksamhet enligt det senaste be- slutet om slutlig skatt fattat det år betalnings- skyldigheten bestäms för ska prövas enligt nuvarande regler. Den som uppger att hen har inkomst av näringsverksamhet i samband med prövningen eller uppger att hen har haft inkomst av näringsverksam- het (det vill säga under det senaste dryga året) ska prövas enligt nuvarande regler. Prövning enligt nuvarande regler ska göras från och med den månad som de inkomstuppgifter den bidrags- skyldiga lämnat ingår i ramtiden enligt de föreslagna reglerna. Pröv- ningen kan dock göras från en annan tidpunkt om det framkommer annan information som tyder på att inkomsterna uppkommit från en annan tidpunkt. Den som utan att uppge att hen haft överskott av näringsverksamhet, men som i samband med en efterkontroll i för- hållande till senare fattat beslut om slutlig skatt visar sig ha haft över- skott i inkomstslaget näringsverksamhet, ska i efterhand få sin pröv- ning gjord enligt nuvarande regler. En ny prövning ska då göras av betalningsbeloppet för var och en av de månader vars ramtid inne- håller någon av månaderna under det kalenderår som beslutet om slutlig skatt omfattar. I det sistnämnda fallet ska dock tidigare beslut stå fast om betalningsbeloppet annars skulle ha bestämts till ett lägre belopp. För den som har eller ansöker om bostadsbidrag ska prövning enligt nuvarande regler göras om den sökande i samband med pröv- ningen uppger att hen har inkomst av näringsverksamhet eller upp- ger att hen har haft inkomst av näringsverksamhet (det vill säga under det senaste dryga året). Prövning enligt nuva- rande regler ska göras från och med den kalendermånad som de in- komstuppgifter den sökande lämnat ingår i ramtiden. Prövningen kan dock göras från en annan tidpunkt om det framkommer annan information som tyder på att inkomsterna uppkommit från en annan tidpunkt. Den som utan att uppge att hen haft överskott av närings- verksamhet, men som i samband med en efterkontroll i förhållande till senare fattat beslut om slutlig skatt visar sig ha haft överskott i Förslag om nytt inkomstunderlag inkomstslaget näringsverksamhet, ska i efterhand få sin prövning gjord enligt nuvarande regler. En ny prövning ska då göras av bostads- bidraget för var och en av de månader vars ramtid innehåller någon av månaderna under det kalenderår som beslutet om slutlig skatt omfattar. I det sistnämnda fallet ska dock tidigare beslut stå fast om bidraget annars skulle ha bestämts till ett högre belopp. Om bostads- bidraget avser makar eller sammanboende ska nuvarande regler gälla i de situationer som beskrivs ovan om minst en av dem har inkomst av näringsverksamhet på sätt som beskrivs nedan. Genomgående ska gälla att om överskottet i inkomstslaget när- ingsverksamhet är litet ska sådana inkomster inte beaktas, varken i prövningen av om nuvarande regler ska tillämpas eller i inkomst- underlaget vid tillämpning av nya regler. Utredningen anser att det kan bortses från överskott på . Grän- sen ska gälla det kalenderår i vilken en månad i ramtiden ingår, eller, i fråga om en person som uppger sig ha inkomst av näringsverksam- het, innevarande kalenderår. Vid bedömning av om gränsen överskrids innevarande kalenderår ska hela årets överskott uppskattas. Försla- get innebär också att ett överskott i inkomstslaget som inte uppgår till för ett kalenderår inte ska beaktas vid beräkningen av betalningsgrundande och bidragsgrundande inkomst. Om närings- verksamheten har ett räkenskapsår som inte motsvarar ett kalenderår ska verksamhetens överskott anses fördelat mellan kalenderår som antalet månader av räkenskapsåret är fördelat mellan kalenderåren. Både bidragsskyldiga och mottagare av bostadsbidrag ska vara skyldiga att anmäla om de får inkomst av näringsverksamhet i de fall tillämpning enligt nuvarande regler inte redan sker. Normalt bör beslut att tillämpa de särskilda reglerna för per- soner med näringsinkomster kunna fattas med en sådan anmälan som grund. Även i en situation då någon inte anmält näringsinkomst ska dock kunna pröva om det är sannolikt att sådana inkomster kommer att uppkomma. Det kan till exempel handla om personer som visat sig ha näringsinkomster utan att en anmälan har gjorts och det finns skäl att tro att verksamheten fort- farande bedrivs. Det kan också handla om situationer då den enskilda själv bedömer att vissa inkomster inte utgör inkomst av näringsverk- samhet utan inkomst av tjänst, men har grund för att göra en annan bedömning. Det kan förstås också handla om att en anmälan inte har gjorts med anledning av att den enskilda bedömer att Förslag om nytt inkomstunderlag verksamheten inte kommer att leda till ett överskott som överstiger , men har grund för att göra en annan bedömning. Vidare ska kunna pröva och besluta om att inte tillämpa de särskilda reglerna om närings- inkomster även om den enskilda anmäler att hen har eller kommer att ha sådana inkomster. Även här ska detta ske om Försäkrings- kassan har grund för att göra en annan bedömning om förekomsten eller storleken på överskottet i inkomstslaget näringsverksamhet. Ett skäl till att behöver göra en egen bedömning av om kriterierna för att tillämpa de särskilda reglerna för personer med näringsinkomst är, vid sidan av att enskilda kan ha svårt att i vissa situationer göra en välgrundad bedömning själva, att det kan finnas ekonomiska incitament att bli prövad enligt de särskilda reglerna eller inte. Avsikten med ett särskilt regelverk för personer med över- skott i inkomstslaget näringsverksamhet är inte att den enskilda själv ska kunna välja vilket regelverk som är mest fördelaktigt. Rent lagtekniskt hanteras de särskilda regler som bör gälla för perso- ner med ett visst överskott i inkomstslaget näringsverksamhet genom att dessa bestämmelser läggs i ett nytt kapitel 19 a kap. gällande beräk- ning av betalningsskyldighet för underhållsstöd och ett nytt kapitel 98 a kap. för beräkning av bidragsgrundande inkomst i bostadsbidraget. 8.3Skälighetsbedömning av betalningsbeloppet i vissa fall Utredningens förslag: I vissa situationer ska betalningsbeloppet kunna bestämmas genom en skälighetsbedömning om betalnings- förmågan uppenbart avviker från det som framkommer av till- gängliga inkomstuppgifter som ligger till grund för beräkningen. Betalningsbeloppet ska också kunna skälighetsbedömas om den bidragsskyldiga vägrar att medverka vid bestämmandet av korrekt inkomst och detta leder till att betalningsbeloppet inte kan bestämmas korrekt. De bestämmelser som i viss utsträckning jämställer bidrags- skyldiga i underhållsstödsärenden med försäkrade när det gäller anmälningsskyldighet för ändrade förhållanden, utökas så att de omfattar också uppgifter som påverkar betalningsskyldigheten till Förslag om nytt inkomstunderlag I reglerna om bostadsbidrag finns den så kallade generalklausulen. Bestämmelsen finns för att det i vissa situationer, även om ett hushåll har låg inkomst, ska vara möjligt att avslå en ansökan eller i pågående ärenden dra in eller sätta ned bidraget. De situationer som avses är när det är uppenbart att det på grund av tillgångar, inkomster eller någon annan omständighet saknas behov av det bidrag som kan be- räknas enligt bestämmelserna om bostadsbidrag. Även om en viss tillgång eller förmögenhet inte ska räknas in i den bidragsgrundande inkomsten får generalklausulen tillämpas. Utredningen föreslår att en ny regel i underhållsstödet förs in med samma syfte, det vill säga att betalningsbeloppet ska kunna fastställas till ett högre belopp i motsvarande situationer. Utredningen anser att klausulen i bostads- bidraget behövs för att hantera vissa situationer då inkomsten beräk- nad enligt reglerna inte ger en korrekt bild av den sökandes ekono- miska situation. Utredningen anser att en liknande regel av samma skäl behövs även vid fastställandet av betalningsbelopp i underhålls- stödet. En reducering av betalningsskyldigheten, från att betala det belopp som betalas ut till barnet, bör inte komma i fråga om det är uppenbart att den bidragsskyldiga har förmåga att betala hela be- loppet. Likaså kan det vara uppenbart att den bidragsskyldiga har förmåga att betala mer än vad inkomstunderlaget visar, även om det inte är det fulla underhållsstödsbeloppet. Även de särregler som föreslås för personer som har inkomst av näringsverksamhet kan innebära att det regelverk som gäller en enskild individ kan vara uppenbart missvisande för den faktiska betalningsförmågan, varför tillämpning av den föreslagna bestämmelsen kan komma i fråga även i sådana situationer. Motsvarande bör också kunna gälla i situationer då ett hushåll med bostadsbidrag har näringsinkomst. Även då bör kunna bedömas att behovet av bidrag uppenbart inte motsvarar det som en ren tillämpning av reglerna för beräkning av bidragsgrundande inkomst visar. I 110 kap. 48 § SFB finns bestämmelser som i viss utsträckning jämställer bidragsskyldiga i underhållsstödsärenden med försäkrade när det gäller anmälningsskyldighet för ändrade förhållanden. Dessa bestämmelser föreslås utökas så att de omfattar inte bara uppgifter som påverkar frågor om anstånd för betalning av underhållsstöd, utan också ska gälla uppgifter som påverkar betalningsskyldigheten till . Förslag om nytt inkomstunderlag När betalningsbeloppet för underhållsstöd ska bestämmas behö- ver vissa uppgifter lämnas av den bidragsskyldiga. kan den bidragsskyldigas vilja att medverka i utredningen vara liten. Hen kan vara ovillig att medverka rent generellt, men också vara ovillig att meddela ytterligare inkomster som leder till ett högre betalnings- belopp. Till skillnad från en situation då någon ansöker om en för- mån kan inte utredningen resultera i ett avslag eller en avvisning om den enskilda inte medverkar. Utredningen föreslår därför att regel- verket i underhållsstödet kompletteras med bestämmelser som inne- bär att kan besluta att betalningsbeloppet blir högre, ytterst hela det utbetalade beloppet, än det som framräknats på kända uppgifter, om den enskilda vägrar att medverka i utred- ningen. En förutsättning för ett sådant beslut är dock att det finns skäl att tro att bristen på medverkan innebär att ett korrekt underlag annars inte kan tas fram. Eftersom skälighetsbedömningar av bidragsskyldigas inkomster kan komma i fråga även vid beviljande av utfyllnadsbidrag, vid be- räkning av så kallade fiktiva betalningsbelopp, kommer de nya be- stämmelserna även att kunna tillämpas för storleken på utfyllnads- bidrag. Utredningen har övervägt att i detta steg ytterligare harmonisera inkomstunderlagen i underhållsstöd och bostadsbidrag. Detta skulle främst kunna åstadkommas genom att återinföra en regel om att förmögenhet också ska påverka betalningsbeloppet men även genom att vissa övriga inkomster som ingår i den bidragsgrundande inkoms- ten också uttryckligen ska påverka den betalningsgrundande inkoms- ten. Reglerna om att förmögenhet skulle beaktas i underhållsstödet avskaffades i samband med att förmögenhetsskatten avskaffades och därmed försvann möjligheten att via få information om bidragsskyldigas förmögenhet. behölls förmögenhetspröv- ningen i bostadsbidraget med hänvisning till att det skulle kunna uppfattas som stötande att personer med låga inkomster men stora förmögenheter skulle kunna få bidrag till sin försörjning från staten.1 Enligt utredningens uppfattning är motsvarande argument högst giltigt också i underhållsstödet. Med utgångspunkt i att göra endast begränsade förändringar ut- över övergången från dagens beräkning av bidragsgrundande och betal- ningsgrundande inkomst till beräkning på aktuella månadsinkomster 2008/09:203 s. 19 f. Förslag om nytt inkomstunderlag har utredningen dock ansett att sådana förändringar bör anstå till dess mer omfattande förändringar görs av regelverket. Genom att införa en bestämmelse om skälighetsbedömning av betalningsbelop- pet om betalningsförmågan uppenbart är högre än vad inkomstunder- laget visar kan dock en bidragsskyldigs förmögenhet ändå beaktas om denna gör att det är uppenbart att hen kan betala ett högre be- lopp än vad som annars skulle ha gällt. 8.4En ny ansökan om bostadsbidrag ska lämnas in och särskilda omräkningsbeslut fattas Utredningens förslag: En ansökan om bostadsbidrag får avse högst tolv på varandra följande kalendermånader. mellan prövningarna av ansökningar ska särskilda omräknings- beslut fattas utifrån det inkomstunderlag som då föreligger. Om- räkningsbesluten ska kunna fattas utan föregående underrättelse. Utredningen finner inte skäl att vid en övergång till nytt inkomst- underlag för beräkning av bidragsgrundande inkomst ändra på dagens regler som fastställer att ett hushåll behöver ansöka om bostads- bidrag var tolfte månad. Även om det finns en skyldighet för sök- ande att anmäla ändrade förhållanden som påverkar bostadsbidraget finns det fördelar med att en ny ansökan behöver göras . Det finns också fördelar med att en prövning görs i handlägg- ningen med viss regelbundenhet. Med tillgång till inkomstuppgifter från arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer bör behovet av att ofta pröva bostadsbidraget minska, i vart fall för dem med enbart eller huvudsakligen inkomst av tjänst. Att basera överskottet i inkomstslaget kapital på beslut om slutlig skatt mins- kar också behovet av återkommande prövningar. Trots detta föreslår utredningen att nuvarande ordning med ansökan minst var tolfte månad kvarstår. För ska en ny bidragsgrundande inkomst beräknas. Den bidragsgrundande inkomsten bestäms alltid utifrån inkomsterna som föregår månaden före den månad bidra- get betalas ut. Ramtiden är en så kallad rullande tolvmånadersperiod Förslag om nytt inkomstunderlag där varje ny beräkning innebär att en ny kalendermånad tillkommer och en kalendermånad faller bort ur ramtiden. Detsamma gäller även för den trekalendermånadersperiod som främst har betydelse för den bidragsgrundande inkomsten. Normalt innebär inte en ny beräkning att inkomsterna förändras för de elva kalendermånader som är ge- mensamma för två på varandra följande kalendermånadsberäkningar. I merparten av dessa beräkningar kommer i praktiken inkomst- underlaget för en ny kalendermånad innebära att en ny uppgift häm- tad från arbetsgivardeklarationer läggs till i inkomstunderlaget. Upp- giften finns tillgänglig för i efter inkomstmånaden, det vill säga cirka en månad före när denna inkomstuppgift ligger till grund för en utbetal- ning av bostadsbidrag. Utredningen anser att det är viktigt att nya inkomstuppgifter används efter att de finns tillgängliga för att inkomstunderlaget ska vara så aktuellt som möjligt. är det viktigt att bostadsbidragshushållet ges information om vilket bidrag de kommer att få före utbetalningen. För att hantera avväg- ningen mellan dessa två intressen föreslår utredningen att Försäk- ringskassan ska kunna fatta beslut om bostadsbidragets storlek så fort nya uppgifter från arbetsgivardeklarationer finns tillgängliga och därefter skyndsamt förmedla beslutet till bidragshushållet. Ett sådant förfarande medger inte tid för kommunicering inför beslut om bidragsbelopp. Utredningen förslår därför att ett omräknings- beslut ska kunna fattas utan föregående underrättelse. Den bestämmelse som föreslås om beslut utan föregående under- rättelse omfattar inte bara när nya uppgifter från arbetsgivardeklara- tioner finns tillgängliga utan också vissa andra inkomstuppgifter. Dessa föreslås vara uppgifter om överskott i inkomstslaget kapital hämtade från beslut om slutlig skatt, förmåner som betalas ut av För- säkringskassan eller , studiemedel, pension enligt utländsk lagstiftning och avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. ska också få räkna om bostadsbidraget utan föregående underrättelse när en ändring görs av taxeringsvärdet för en fastighet som den bidragsberättigade äger men som inte utgör hens permanentbostad. Liknande bestäm- melser om omräkningsbeslut utan föregående underrättelse finns i SFB gällande omräkning av bostadstillägg, äldreförsörjningsstöd och boendetillägg. Förslag om nytt inkomstunderlag De uppgifter som utredningen tagit del av visar att det finns skäl att tro att de uppgifter från arbetsgivardeklarationer som finns till- gängliga i efter inkomstmånaden har hög tillför- litlighet. Trots detta måste det finnas en möjlighet för ett bidrags- hushåll att invända mot att den inkomst som framkommit från sådana uppgifter överensstämmer med det överskott av inkomst av tjänst som de haft under en enskild månad. Senast i samband med att en utbetalare lämnar en arbetsgivardeklaration eller förenklad arbets- givardeklaration till ska utbetalaren lämna information till betalningsmottagaren om uppgifterna.