sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — 2.en upplysning om att förhandsbeskedet inte innebär att åtgärden får påbörjas, och 3.de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara förenligt med de förutsättningar som gäller för den kommande bygglovsprövningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter ett förhands- besked ska innehålla. Innehållet i paragrafen motsvarar, med en språk- lig justering, i huvudsak tidigare 9 kap. 39 § PBL. I inledningen av paragrafen har uttrycket ”att en åtgärd kan tillåtas” ersatts med ”att en åtgärd kan lokaliseras på en viss plats” som en följd av lydelsen i 9 kap. 23, 42 och 77 §§ PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.18. 68 § Av ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1.vilken giltighetstid lovet har, 2.om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, 3.att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked enligt 10 kap., och 4.en upplysning om verkställbarhet enligt 76 §. Beslutet om lov ska också innehålla de övriga villkor och upplysningar som följer av 47, 48, 49, 50 eller 54 § eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bostadsbyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som ska finnas med i ett beslut om lov. I inledningen av första stycket har en språklig ändring gjorts. Första stycket 1–3 motsvarar tidigare 9 kap. 40 § första stycket PBL. Första stycket 4, som saknar tidigare motsvarighet, innebär att i beslutet om lov också behöver upplysa om när beslutet, i enlighet med 9 kap. 76 § PBL, får verkställas. Om ett be- slut verkställs innan det har fått laga kraft kan det leda till att den vidtagna åtgärden kan behöva återställas även om har gett startbesked för åtgärden. Andra stycket motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 40 § andra stycket PBL. Jämfört med tidigare reglering har inledningsvis ter- men övriga lagts till i syfte att förtydliga att både första och andra stycket reglerar krav på villkor och upplysningar. Ändringen är en- bart redaktionell. Dessutom har, utöver övriga hänvisningar, också en hänvisning till 9 kap. 49 § PBL lagts till. Denna paragraf innehål- ler, liksom övriga paragrafer som omfattas av hänvisningen, bestäm- melser om villkor i beslut om lov. Tredje stycket motsvarar, med en språklig ändring, tidigare 9 kap. 40 § tredje stycket PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.19. 69 § Om tar ut en avgift för handläggningen av ett ärende om lov eller förhandsbesked, ska nämnden i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har bestämts. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på redovisning av hur en avgift fastställts i ett beslut om avgift. Innehållet i paragrafen överensstämmer med nuvarande 9 kap. 40 a § PBL. Paragrafen har dock ändrats språkligt genom att termen ”fastställts” ersatts med ter- men ”bestämts”. Övervägandena finns i avsnitt 7.21.20. Expediering och kungörelse av beslut 70 § Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska, tillsammans med en uppgift om vad den som vill överklaga beslutet måste göra, delges 1.sökanden och fastighetsägaren, och 2.de som avses i 58 § första stycket och som har lämnat synpunkter i ären- det som inte har blivit tillgodosedda. Om delgivning är uppenbart obehövligt ska beslutet i stället skickas till dem som avses i första stycket. Delgivning med sökanden får inte ske enligt någon av bestämmelserna i 34–38 eller 47–51 §§ delgivningslagen (2010:1932). Paragrafen innehåller bestämmelser om delgivning av beslut om lov och förhandsbesked. Innehållet i första stycket motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 41 § första stycket PBL. Innehållet i andra och tredje styckena motsvarar tidigare 9 kap. 41 § andra och tredje styckena PBL. Första stycket 1 har ändrats jämförts med tidigare bestämmelse på så sätt att uttrycket ”annan part” har ersatts av termen ”fastighets- ägaren”. Skälet för ändringen är att få en överensstämmelse mellan den krets som ska underrättas om en ansökan enligt 9 kap. 60 § PBL och den krets som ska underrättas om ett beslut. Regleringen inne- bär en viss inskränkning av den krets som ska delges ett beslut om lov eller förhandsbesked jämfört med . Inskränkningen bedöms lämplig med hänsyn till att det får ankomma på fastighetsägaren att se till att övriga vars rättsställning kan påverkas av beslutet, såsom exempelvis en arrendator, får information om beslutet. Första stycket 2 har ändrats dels språkligt jämfört med tidigare bestämmelse, dels som en följd av de nya bestämmelserna om under- rättelse av en ansökan om lov eller förhandsbesked. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.21. 71 § Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska kungöras genom ett medde- lande om beslutet på kommunens anslagstavla. I meddelandet ska beslutets huvudsakliga innehåll och var beslutet hålls tillgängligt anges. Kungörandet ska ske enligt lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Paragrafen innehåller bestämmelser om kungörande av beslut om lov och förhandsbesked på kommunens anslagstavla. Första stycket motsvarar delvis tidigare 9 kap. 41 a § första meningen PBL. Det som är nytt är dels att samtliga beslut om lov och förhands- besked ska kungöras i stället för som tidigare bara positiva beslut, dels att besluten ska kungöras på kommunens anslagstavla i stället för i Post- och . Att samtliga beslut om lov och förhands- besked behöver kungöras är en följd av krav i det s.k. MKB-direktivet. Att besluten ska kungöras på kommunens anslagstavla innebär att besluten offentliggörs på samma sätt beslut enligt kommunal- lagen (8 kap. 9–12 §§ KL). Detta innebär att besluten tillkännages elektroniskt och lättillgängligt på kommunens webbplats, men också att kommunen ger allmänheten en möjlighet att ta del av innehållet på anslagstavlan utgör en utökning av den serviceskyldighet som föl- jer av förvaltningslagen och den skyldighet som finns enligt tryck- frihetsförordningen att lämna ut allmänna handlingar. Skyldigheten kan fullgöras genom att kommunerna även har en fysisk anslagstavla i sina lokaler, eller där tillhandahåller dataterminaler för tillgång till internet och erbjuder stöd för allmänheten att ta del av informatio- nen. Skyldigheten kan också fullgöras genom att på begäran lämna ut utskrifter med den information som finns på anslagstavlan. För att service på detta sätt ska kunna motsvara den tillgänglighet som information på internet innebär, måste informationen dock lämnas ut utan något som helst dröjsmål. Genom anslagstavlornas tillkänna- givanden om att beslut har fattats i ett visst ärende, bör det vidare vara möjligt att direkt eller genom en länk komma till beslutets inne- håll. Det är viktigt att beslutet går att identifiera och det är därför lämpligt att exempelvis ange fastighetsbeteckningen på den fastighet som beslutet avser i meddelandet. Utformningen av meddelandet måste dock ske i enlighet med reglerna om offentlighet- och sekretess och skydd för personuppgifter. Andra stycket motsvarar tidigare 9 kap. 41 a § andra meningen PBL. Tredje stycket, som saknar tidigare motsvarighet, är en följd av den nya regleringen om kungörande på kommunens anslagstavla (jfr 9 kap. 57 § tredje stycket PBL). Övervägandena finns i avsnitt 7.19.22. 72 § Det meddelande som kungörs enligt 71 § ska senast den dag då kun- görandet sker skickas till 1.de som avses i 58 § första stycket, och 2.de som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda, om antalet inte är så stort att det skulle innebära större kostnader och besvär än vad som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med meddelandet att skicka det till var och en av dem. Ett meddelande enligt första stycket 1 behöver inte skickas om det är uppen- bart att beslutet saknar betydelse för ägaren eller innehavaren av den särskilda rätten. Första stycket gäller inte dem som enligt 70 § ska delges det beslut som med- delandet avser. Paragrafen innehåller bestämmelser om underrättelse om beslut till de som inte ska delges beslutet enligt 9 kap. 70 § PBL. Första stycket 1 motsvarar tidigare 9 kap. 41 b § första stycket 1 PBL. I stället för att skriva ut vem som avses finns, på motsvarande sätt som i 9 kap. 70 § första stycket 2, en hänvisning till de som avses i 9 kap. 58 § första stycket PBL. Första stycket 2 motsvarar delvis tidigare 9 kap. 41 b § första stycket 2 PBL. Det som är nytt jämfört med tidigare bestämmelse är att skyldigheten att underrätta om beslutet har utökats till att avse inte bara övriga sakägare utan alla som har lämnat synpunkter i ären- det. Fortsatt innebär bestämmelsen att denna skyldighet endast gäller om antalet som har lämnat synpunkter i ärendet inte är så stort att det skulle innebära större kostnader och besvär än vad som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med meddelandet att skicka det till var och en av dem. För att ett meddelande ska kunna skickas krävs att de som har lämnat synpunkter i ärendet till byggnadsnämn- den har lämnat läsbara uppgifter om post- eller mejladress. ska inte behöva lägga tid på att närmare utreda personernas kontaktuppgifter. Andra stycket, som saknar tidigare motsvarighet, innebär att ett meddelande om beslutet till ägaren eller innehavaren av en särskild rätt till en tomt eller fastighet, som gränsar till den tomt eller fastig- het som lovet eller förhandsbeskedet avser, eller som skiljs åt från denna endast av en väg eller gata inte behöver skickas om det är uppenbart att beslutet saknar betydelse för ägaren eller innehavaren av den särskilda rätten. Med ”att det är uppenbart att beslutet saknar betydelse” avses exempelvis den situationen att en mindre åtgärd ska vidtas på en stor skogsfastighet utom synhåll från omkringliggande fastigheter eller att åtgärden ska vidtas på en gatufastig- het på en plats långt från omkringliggande fastigheter. Tredje stycket motsvarar tidigare 9 kap. 41 b § andra stycket PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.23. 73 § Om beslut omfattas av ett beslut enligt 11 kap. 12 § om att ska pröva beslutet, ska genast skicka beslutet till . Paragrafen innehåller bestämmelser med skyldighet för byggnads- nämnden att skicka ett beslut till om beslutet om lov eller förhandsbesked omfattas av ett beslut enligt 11 kap. 12 § PBL. Innehållet i paragrafen motsvarar tidigare 9 kap. 42 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.24. 74 § Om beslut om lov eller förhandsbesked avser så- dant ärende som avses i 59 § ska genast skicka beslutet till Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet, innehåller bestämmel- ser med skyldighet för att skicka ett beslut till Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om beslutet avser en sådan åtgärd som myndigheterna ska under- rättas om enligt 9 kap. 59 § PBL. Beslutet bör skickas genast på motsvarande sätt som gäller för utskick till enligt 9 kap. 73 § PBL. Utskicket bör ske till Försvarsmakten eller till Myndigheten för samhällsskydd och be- redskap beroende på vilken av myndigheterna som ska underrättas enligt 9 kap. 59 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.25. 75 § En underrättelse enligt 58, 60, 61, 70 eller 72 § till samfällighet ska ske på det sätt som följer av 5 kap. 33 §. Paragrafen, som är ny, innehåller en beskrivning av hur byggnads- nämnden ska underrätta en samfällighet om en ansökan eller ett be- slut om lov enligt 9 kap. PBL. Underrättelse ska då ske på det sätt som följer av 5 kap. 33 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.26. Verkställbarhet av beslut om lov 76 § Ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts enligt 71 §, även om det inte har fått laga kraft. Trots första stycket får bestämma att ett sådant beslut får verkställas tidigare, om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. Paragrafen innehåller bestämmelser om verkställbarhet av beslut om lov. Innehållet i paragrafen motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 42 a § PBL, även om kungörelse tidigare skulle ske genom ett med- delande i Post- och . Övervägandena finns i avsnitt 7.19.27. Giltighetstiden för lov och förhandsbesked 77 § Om inte annat följer av 21 eller 22 §, upphör ett beslut om bygglov, riv- ningslov eller marklov att gälla, om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet fick laga kraft. Ett förhandsbesked som innebär att åtgärden kan lokaliseras på en viss plats är bindande vid den kommande bygglovsprövningen, om ansökan om bygglov görs från den dag då förhandsbeskedet fick laga kraft. Paragrafen innehåller bestämmelser om giltighetstid för lov och för- handsbesked. Första stycket motsvarar, med språkliga ändringar, tidigare 9 kap. 43 § PBL. Andra stycket motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 18 § PBL. Nytt är att uttrycket ”åtgärden kan tillåtas” har ersatts av ”åtgärden kan lokaliseras på en viss plats”. Ändringen är en följd av utformningen av 9 kap. 23§ PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.29. Genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder 2 § Om annat inte särskilt anges i denna lag eller i föreskrifter som med- delats med stöd av lagen, ska en åtgärd som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats genomföras så att åtgärden inte strider mot 1.det lov som har getts för åtgärden, eller 2.om åtgärden inte omfattas av krav på lov, den detaljplan eller de om- rådesbestämmelser som gäller för området. Trots första stycket 2 får en åtgärd strida mot sådana bestämmelser i en detaljplan eller områdesbestämmelser, som inte avses i 4 kap. 12§ 1 eller 42 § första stycket 4 b, om åtgärden är 1.nybyggnad av en komplementbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus, 2.tillbyggnad av ett en- eller tvåbostadshus eller en komplementbyggnad, 3.uppförande, flytt eller utökning av en mur eller ett plank, eller 4.uppförande, flytt eller utökning av en altan eller en pool som tillsammans med övriga altaner och pooler på tomten inte upptar en markyta som är större än . De åtgärder enligt första stycket 2 som inte får strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser får genomföras med en sådan liten avvikelse från detalj- planen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur åtgärder ska genomföras. Första stycket 2 har ändrats språkligt. Andra stycket har ändrats som en följd av de nya bestämmelserna i 9 kap. PBL. Bestämmelserna innebär att vissa åtgärder, som inte omfattas av krav på lov, får strida mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser. Åtgärderna får dock inte strida mot sådana bestäm- melser i en detaljplan eller områdesbestämmelser som avses i 4 kap. 12 § 1 eller 42 § första stycket 4 b PBL, dvs. bestämmelser om skydds- åtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. De åtgärder som får strida mot en detaljplan eller om- rådesbestämmelser är nybyggnad av en komplementbyggnad till ett en- eller tvåbostadshus, tillbyggnad av ett en- eller tvåbostadshus eller en komplementbyggnad samt uppförande, flytt eller utökning av en mur, ett plank, en altan eller en pool. För altaner och pooler finns en storleksbegränsning på totalt per tomt. Innebär åtgärden att altanen eller poolen tillsammans med övriga altaner och pooler på tomten blir större än får åt- gärden inte strida mot detaljplanen eller områdesbestämmelserna. Tredje stycket är ändrat. De tidigare bestämmelserna om altaner har ändrats som en följd av de nya bestämmelserna i 9 kap. PBL och återfinns nu i andra stycket. De nya bestämmelserna i tredje stycket innebär att åtgärder som inte omfattas av krav på lov, men som inte omfattas av undantaget i andra stycket, får genomföras med en sådan liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Bedömningen av om genomförandet innebär en sådan godtagbar avvikelse avgörs av i samband med tillsyn. Om gör bedömningen att avvikelsen inte är en sådan liten godtagbar av- vikelse kan åtgärden behöva ändras eller helt tas bort. Uttrycket ”liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestäm- melserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmel- serna” är vedertaget och förekommer på flera ställen i PBL (jfr 9 kap. 36 § första stycket 1), men också i annan lagstiftning som gäller fastighetsåtgärder och användandet av mark och vatten. Avsikten är att uttrycket här ska ha samma innebörd som på övriga ställen. Kravet på planenlighet enligt PBL bör alltså inte utgöra något hinder mot att det exempelvis utan någon planändring inrättas gemensam- hetsanläggningar för en VA-ledning eller att det företas andra åtgär- der som kan godtas som en liten (mindre) avvikelse från detaljplanen enligt de olika andra lagar som reglerar åtgärden. Det bör dessutom vara möjligt för att göra av- vikelser i fler fall än då förutsättningarna för liten avvikelse uppfyllts i annan lag. I ett tillsynsärende bör det finnas utrymme för bygg- nadsnämnden att göra samma typ prövning av åtgärdens förenlighet med detaljplanen som den gör vid lovprövningen. I samband med det bör nämnden också pröva om avvikelsen kan godtas. Vid en så- dan prövning bör det finnas möjlighet för att vid sin tillsyn exempelvis godta att enkla konstruktioner som trädgårds- utsmyckningar, pallkragar, flaggstänger, lekutrustning, torkvindor, bikupor, trädäck eller enklare ljusanordningar eller skyltar uppförs på mark som inte får bebyggas eller på en tomt som till fullo be- byggts i den omfattning detaljplanen medger. bör dock ha kvar sina möjligheter att genom planläggning styra be- byggelseutvecklingen. Om exempelvis en fasadändring strider mot en uttrycklig bestämmelse i planen om exempelvis val av material eller kulör eller på annat sätt kan anses strida mot planens syfte kan en sådan åtgärd naturligtvis inte godtas i samband med byggnads- nämndens tillsyn. I sammanhanget bör understrykas att den föreslagna möjligheten till avsteg från detaljplanen eller områdesbestämmelserna inte bör kunna tas till intäkt för att frångå kraven på anpassning och varsamhet (jfr bl.a. 2 kap. 6 § PBL) respektive förbudet mot för- vanskning (jfr 8 kap. 13 § PBL). Eftersom det kan finnas motstående enskilda intressen, exempelvis grannars intressen, bör byggnads- nämnden tillämpa möjligheten att godta små planavvikelser med urskiljning. Till saken hör dock att grannarna ändå har kvar sina möjligheter att hävda sina intressen, exempelvis genom att överklaga beslut att skriva av ett tillsynsärende från fort- satt handläggning. Den efterhandsprövning bör få göra i dessa fall motsvarar den ska göra då den prövar om det finns förutsättningar för och behov av att utfärda ett åtgärdsföre- läggande mot en huvudman för en allmän plats som inte har ordnat platsen i enlighet med detaljplanen. Även i de fallen finns möjlig- heter att godta vissa mindre avsteg från detaljplanen (6 kap. 18 § och 11 kap. 19 § PBL). Möjligheterna för en enskild att på förhand be- döma om en avvikelse kan godtas av lär förvisso vara mindre än för en huvudman för en allmän plats, vilken som huvudregel är kommunen (4 kap. 7 § PBL). Om någon enskild i förhand vill få prövning av om en avvikelse kan godtas har den enskilde dock möjlighet att söka frivilligt lov (jfr 9 kap. 28 § PBL). Övervägandena finns i avsnitt 7.17.2. 3 § En åtgärd får inte påbörjas innan har gett ett skrift- ligt startbesked, om åtgärden omfattas av krav på 1.bygglov, marklov eller rivningslov, eller 2.en anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §. Kravet på startbesked gäller även för en åtgärd med frivilligt lov enligt 9 kap. 28 §, om den sökande har begärt ett startbesked för åtgärden. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på startbesked. Första stycket har ändrats dels språkligt, dels genom att ett krav på skriftlighet har förts in. Andra stycket är nytt och innebär att krav på startbesked även gäller för åtgärder med frivilligt lov enligt 9 kap. 28 § PBL. En förut- sättning för det är dock att den som har sökt det frivilliga lovet har begärt ett startbesked för åtgärden. I annat fall ställs inget krav på startbesked för en åtgärd som inte omfattas av krav på lov. Regleringen med frivilligt lov och startbesked innebär att bygg- nadsnämnden kan behöva pröva mycket enkla konstruktioner såsom exempelvis en sandlåda, en bikupa eller ett trädäck. Prövningen bör kunna vara begränsad och startbesked bör kunna beslutas med lovet. Även slutbeskedet bör kunna ges mer eller mindre om- gående för att åtgärden ska kunna tas i bruk. Det ter sig också natur- ligt att i dessa situationer som regel bör besluta att en kontrollplan inte behövs för åtgärden (jfr 10 kap. 6 § PBL). Övervägandena finns i avsnitt 7.17.5 och 7.20.1. 6 § Byggherren ska se till att det finns en plan för kontrollen av en sådan åtgärd som avses i 3 § (kontrollplan) med uppgifter om 1.vilka kontroller som ska göras och vad kontrollerna ska avse, 2.vem som ska göra kontrollerna, 3.vilka anmälningar som ska göras till , 4.vilka arbetsplatsbesök som bör göra och när be- söken bör ske, 5.vilka byggprodukter som kan återanvändas och hur dessa ska tas om hand, och 6.vilket avfall som åtgärden kan ge upphov till och hur avfallet ska tas om hand, särskilt hur man avser att möjliggöra a) materialåtervinning av hög kvalitet, och b) avlägsnande och säker hantering av farliga ämnen. Trots första stycket får åtgärder i det enskilda fallet besluta att en kontrollplan inte behövs. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på kontrollplan och krav på uppgifter i kontrollplan. Första stycket ändras språkligt. Genom ändringen förtydligas sam- tidigt att kravet på kontrollplan också gäller för markåtgärder. Andra stycket är nytt och innebär att åtgärder i det enskilda fallet får besluta att en kontrollplan inte behövs. Möjligheten avser både bygg-, rivnings- och markåtgär- der till skillnad från nuvarande 10 kap. 18 § andra stycket PBL som endast avser rivningsåtgärder. Kravet att det ska handla om enklare åtgärder avser både bygg-, rivnings- och markåtgärder. Exempel på enkla åtgärder är att uppföra en mur, ett plank, en skylt, en ljus- anordning eller sådan ändrad användning som inte innebär att någon byggåtgärd vidtas. Stöd i vad som kan anses vara en enkel åtgärd kan också hämtas i de bestämmelser som reglerar när en kontrollansvarig inte behövs (jfr 10 kap. 10 § PBL). Om i det en- skilda fallet gör bedömningen att kontrollplan behövs för en enkel åtgärd är det lämpligt att nämnden upplyser den sökande om varför denna bedömning görs. I de fall byggherren är en privatperson kan det också i ett sådant sammanhang vara lämpligt att byggnadsnämn- den på fråga från den sökande kan visa på exempel på utformning av kontrollplan för sådan enkel åtgärd. Även om i det enskilda fallet har beslutat att en kontrollplan inte behövs krävs fortfarande slutbesked för åtgär- den innan den får tas i bruk, om inte nämnden har beslutat annat, enligt 10 kap. 4 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.20.2. 14 § I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om 1.det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9 och 10 §§, 2.ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller 3.byggherren har begärt ett sådant samråd. En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och skickas till bygg- och den eller dem som är kontrollansvariga. Kallelsen ska också skickas till dem i övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i samrådet eller som enligt bedömning bör ges tillfälle att delta.