sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — 2013/14:213 s. 32). Slutligen kan det inte uteslutas att en alltför kort anställningstid för att få göra spårbyte får åtminstone utlänningar från vissa länder att söka asyl i i första hand för att kunna kvalificera sig till ett spårbyte (jfr SOU 2020:549). Sammantaget talar detta för att an- ställningstiden inte bör vara kortare än och därför inte behöver ändras. 9SOU 2020:54, En långsiktigt hållbar migrationspolitik. 9.1Krav på redovisning av konsekvenserna Konsekvensanalysen ska ske i enlighet med 14–15 a §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Av dessa bestämmelser framgår bl.a. att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet och om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Utredningen ska också föreslå finansiering för förslagen. Vidare anges att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förord- ningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. En- ligt dessa bestämmelser ska en konsekvensutredning bl.a. innehålla en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå, upp- gifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grun- dar sig på och en bedömning av när särskild hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet. Detta har utredningen be- skrivit löpande i de avsnitt som behandlar förslagen och det tas där- för inte upp här. En konsekvensutredning ska vidare beskriva vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, uppgifter om vilka som berörs av regleringen, uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekven- serna för de övervägda regleringsalternativen, en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen samt om det finns behov av speciella informationsinsatser. Om regleringen kan få effekter av betydelse för företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konse- kvensutredningen även innehålla en beskrivning av antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen, vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för före- tagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kost- nader, vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, i vilken utsträck- ning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen, hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen och om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Därutöver framgår det av utredningens kommittédirektiv (dir. 2020:8) att utredningen ska beskriva och om möjligt kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som presenteras, beskriva viktiga ställningstaganden i utformningen av förslagen och genomgående ha ett jämställdhetsperspektiv, ett barnrättsperspektiv samt beakta effekter på integrationen i den analys som görs. Av kartläggningen i kapitel 4 framgår att det förekommer att utlän- ningar i arbetar under villkor som inte motsvarar kraven en- ligt utlänningslagen. Det framgår även att vissa arbetskraftsinvand- rare, av olika anledningar, befinner sig i en mycket utsatt position och därför blir starkt beroende av sin arbetsgivare och kan tvingas accep- tera mycket dåliga anställningsvillkor. Det beskrivs vidare att det förekommer avancerade brottsupplägg där arbetstillstånd används för att tillskansa sig felaktiga utbetalningar från staten. Osanna arbets- erbjudanden till grund för arbetstillstånd kan också användas för att smuggla in personer i Schengenområdet. I vissa fall redovisas avtals- enliga inkomster för myndigheterna men arbetskraftsinvandraren får sedan betala tillbaka en stor del av denna summa till arbetsgiva- ren. Konkurrensen snedvrids och seriösa företag får svårt att hävda sig. Den osunda konkurrensen har delvis övergått från konkurrens med svarta löner till priskonkurrens med låga löner. Brottsligheten riskerar att undergräva samhällsstrukturen. Ytterligare åtgärder krävs därför för att komma till rätta med sam- hällsskadligt missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring och att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. måste arbetsgivarnas be- hov av att på ett praktiskt och förutsägbart sätt kunna rekrytera per- sonal med nödvändig kompetens beaktas. För att ordningen för arbets- kraftsinvandring ska upprätthålla sin legitimitet är det viktigt att det finns en balans mellan å ena sidan åtgärder som avser att underlätta för arbetstagare och arbetsgivare och å andra sidan åtgärder som av- ser att motverka missbruk. Regelverket bör också vara utformat på ett sätt som så långt möjligt förenklar handläggningen hos Migrations- verket och möjliggör för myndigheten att hålla korta handläggnings- tider. Vid överväganden och förslag ska även dagens regler för arbets- kraftsinvandring värnas.1 En konsekvensanalys ska utgå ifrån den situation och de effekter som förväntas uppstå om inga åtgärder vidtas eller beaktas.2 Nollalterna- tivet tydliggör de problem som är grunden till varför ett förslag till reglering utformas. Nollalternativet är den situation som uppstår om ingen ytterligare åtgärd vidtas, dvs. det är inte detsamma som att be- skriva hur situationen är . Vid en beskrivning av nollalternativet kan bl.a. beskrivas problemets varaktighet, förslagets omfattning, om det finns skäl att anta att problemet ökar eller avtar i betydelse och om det finns andra faktorer som kan väntas påverka problemet oav- sett om åtgärder vidtas.3 Genom en jämförelse med nollalternativet tydliggörs således förslagens inriktning, syfte och konsekvenser. 1Dir 2020:8 s. 4 ff. 2Statsrådsberedningen, Att styra genom regler? Checklista för regelgivare, promemoria 1995:2, s. 241. 3Tillväxtverket (2019), Nollalternativet. Utredningen har föreslagit att informationen till arbetskraftsinvand- rare generellt ska bli bättre, att krav införs på boenden som tillhanda- hålls av arbetsgivaren och att informationsutbytet ska underlättas mellan , och . Vidare före- slås att får vägra arbetstillstånd hos arbetsgivare som har påförts en sanktion enligt 20 kap. UtlL, dömts för brott enligt 4 kap. 1 a eller 1 b § BrB eller påförts en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift som rör redovisning av arbete. Slutligen föreslås att handel med arbetserbjudande m.m. förbjuds och att det införs ett nytt brott: exploatering av utländsk arbetskraft. Bedömningen är att om dessa förslag inte genomförs kommer de problem med missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring som utredningen beskriver i kapitel 4 att ligga kvar på samma nivå eller till och med öka i omfattning. Utredningen har konstaterat att ett antal åtgärder redan har vid- tagits och ska fortsätta enligt tidigare bedömningar. Detta rör sam- verkan mellan myndigheter, ett ökat informationsutbyte och upp- lysningskampanjer. Genom dessa åtgärder kommer sannolikt fler fall av missbruk att upptäckas framöver när formerna för samverkan har utvecklats än mer och kunskapen om dessa brott ökar. Enbart dessa åtgärder är dock inte tillräckliga för att förhindra det missbruk som utredningen kartlagt och förhindra de allvarliga konsekvenser detta medför för individen och samhället. Utredningens bedömning är att fler åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med de pro- blem som finns. Det har framkommit att det är en liten risk för upptäckt efter- som missbruket är svårt för myndigheter att upptäcka, som det också framkommit att arbetskraftsinvandrare inte söker hjälp eller vet vart de ska vända sig om de behöver hjälp. Om arbetskrafts- invandrare inte har tillgång till eller får rätt information finns risken att de inte anmäler om de blir utnyttjade eller inte kontaktar myn- digheter för att de inte vet vilka rättigheter de har. Om de inte heller får information om vart de kan vända sig för att få stöd och hjälp blir det svårare för dem att göra något åt sin situation. Inget talar för att fler arbetskraftsinvandrare kommer söka hjälp om situationen förblir som den är . Eftersom det saknas bra information för arbets- kraftsinvandrare som är utsatta kommer problemen sannolikt fortgå i samma omfattning som , då många av de som är utsatta inte känner till sina rättigheter eller var de kan söka hjälp vid arbete i . Genom att fler utsatta arbetskraftsinvandrare får informa- tion och söker hjälp kan också myndigheternas och andra organisa- tioners agerande bli mer effektivt och träffsäkert. Om inga åtgärder vidtas för att stärka informationen kommer missbruket pågå utan att myndigheterna kan tillhandahålla rätt insatser för att motverka detta. Utredningen föreslår att arbetstillstånd får vägras för arbete hos en arbetsgivare som blivit påförd en sanktion enligt 20 kap. UtlL eller dömts för brott enligt4 kap. 1 a eller 1 b § BrB eller lämnat orik- tiga uppgifter i vissa fall. Därmed får en möjlighet att kontrollera om en arbetsgivare t.ex. är dömd för vissa brott. Om detta förslag inte införs kan verket inte kontrollera om arbetsgivaren är dömd för vissa brott och en arbetsgivare som t.ex. har dömts för människoexploatering kan fortsatt ha arbetskraftsinvandrare anställda. Om inte exploatering av utländsk arbetskraft förbjuds och det inte blir förbjudet att handla med anställningserbjudanden m.m. kommer de kriminella aktörerna att kunna fortsätta använda dessa förfaranden som en del av sin kriminella verksamhet. De som utnytt- jar systemet har även kopplingar till den organiserade brottsligheten och arbetslivskriminaliteten beskrivs som ett av de största brottsområdena inom grov ekonomisk brottslighet. Om det saknas möjlighet att lagföra personer för handel med anställnings- erbjudanden m.m. eller exploatering av utländsk arbetskraft riskerar dessa handlanden att öka i omfattning eftersom det genererar stora belopp och ger de kriminella aktörerna en möjlighet att finansiera sin kriminella verksamhet och tjäna pengar på systemet för arbetskrafts- invandring. De problem som rapporterats om att arbetskraftsinvandrare får bo på ställen som inte är lämpliga som bostäder och/eller får betala orimliga summor för detta till sin arbetsgivare kan inte förhindras om det inte införs regler om vad som ska gälla när en arbetsgivare tillhandahåller en bostad till en arbetskraftsinvandrare. Det blir också svårare för rättsvårdande myndigheter att följa pengarna när en del av lönen benämns som hyra. Det kommer därför fortsatt förbli svårt att upptäcka oegentligheter och utnyttjandet kommer att kunna fortgå. Informationsutbytet mellan , och Migra- tionsverket behöver förbättras för att missbruket inom assistans- branschen ska kunna stävjas. Om förslaget inte genomförs kommer information inte att lämnas regelmässigt till och Försäkrings- kassan. De oseriösa aktörerna kan då fortsätta verka som förut och utnyttja myndigheternas bristande informationsutbyte. Såväl inom assistansbranschen som i alla de andra fall där syste- met för arbetskraftsinvandringen utnyttjas riskerar missbruket att förbli dolt, vilket försvårar både kontrollåtgärder och att rätt åtgär- der vidtas för att komma till rätta med problemen. Utan effektiva och adekvata åtgärder riskerar missbruket att fortsätta och till och med att öka. Även om missbruket bara förblir på samma nivå som utgör det ett stort problem för de individer som utsätts och för samhället. Konkurrensen snedvrids och seriösa aktörer får svårare att bedriva sina verksamheter. Inte bara individer utnyttjas utan även välfärdssystemet utsätts för missbruk. Detta leder till stora samhälls- ekonomiska kostnader. riskerar också att få dåligt rykte inter- nationellt, vilket i sin tur kan minska attraktionskraften för som ett bra land att etablera sig i. 9.4Kostnader och andra konsekvenser för offentliga aktörer Utredningen presenterar ett antal förslag som kan komma att få konsekvenser för de offentliga aktörer som berörs. Nedan redogörs för de konsekvenser som förslagen kan komma att medföra. Utredningen föreslår att två nya straffbestämmelser och en ny sank- tionsavgift införs. De nya brotten exploatering av arbetskraft och för- budet mot handel med arbetserbjudanden m.m. samt de nya kraven på bostad kommer ge utökade möjligheter för myndigheter att vid gemensamma arbetsplatskontroller närmare utreda arbetsvillkoren för arbetskraftsinvandrare. Genom att nya brott införs utökas också möjligheterna att lagföra vissa förfaranden. Effektivare straffbestäm- melser i kombination med de olika former av myndighetssamverkan och arbete med utökade kontroller som redan påbörjats bör medföra att de brottsbekämpande myndigheterna upptäcker fler brott och får lägga mer tid och resurser på att utreda dessa. därmed att kunna beivras, vilket påverkar de rättsvårdande myndig- heterna. bör de nya brotten och den nya sanktionsavgiften ha en viss brottsförebyggande effekt och kan motverka den organi- serade brottslighetens förutsättningar att utnyttja systemet med arbetskraftsinvandrare och minska risken för att svarta inkomster används i annan kriminalitet. finns bestämmelser som kriminaliserar en del av det missbruk och utnyttjande som utredningen kartlagt, t.ex. människo- exploatering och människohandel. Avsikten med de nya brotten är bl.a. att minska svårigheterna med att utreda och lagföra detta. är antalet ärenden som rör misstänkta fall av utnyttjande och exploa- tering av arbetstagare få. har rapporterat cirka 180 respektive 170 misstänkta fall av personer som utnyttjas på ett otillbörligt sätt på arbetsmarknaden. polis- anmäldes knappt 50 brott om människohandel för tvångsarbete och drygt 40 brott om människoexploatering för tvångsarbete eller arbete under orimliga villkor. Upplysningskampanjer till allmänheten och förbättrad information till arbetskraftsinvandrare kommer att inne- bära en ökad medvetenhet om arbetskraftsinvandrares rättigheter, vilket kan leda till att fler misstänkta brott kan komma att rappor- teras. Antalet anmälningar och ärenden hos kan där- för komma att öka. Det är dock svårt att exakt kvantifiera vilka konsekvenser som den föreslagna kriminaliseringen kommer att få, eftersom flera av de ären- den som utreds kan komma att i stället utredas som något av de nya brotten. Utredningen bedömer att det kommer röra sig om en begränsad ökning av anmälda brott och att sammanlagt kan det röra sig om drygt ett hundratal ärenden som rör misstänkta fall av exploatering av utländsk arbetskraft respektive handel med arbets- erbjudanden m.m., dvs. en ökning med mellan femtio och hundra an- mälningar . bedrevs 40 förundersökningar om människohandel för tvångsarbete och människoexploatering men endast tre av dessa ledde till åtal och ett av dessa fall ledde till en fällande dom. Med de nya brotten bör det bli något fler åtal och lagförda personer. Utred- ningen bedömer därför att de nya brotten kommer få till följd att något fler ärenden än leder till väckta åtal och domstolsproces- ser. väcktes åtal i av alla typer av handlagda brottsmisstankar.4 Av drygt hundra misstänkta fall av exploatering av utländsk arbetskraft respektive handel med arbetserbjudanden m.m.kan man därför anta att åtal kan komma att väckas i vart fall i av fallen, vilket i så fall innebär en ökning från 3 till mellan 25 och 40 fall . Kostnaden för och dom- stolarna för detta bedöms som marginella. Vad gäller de nya kraven på boende som arbetsgivaren tillhanda- håller en arbetskraftsinvandrare så ska eventuella överträdelser av be- stämmelsen anmälas till av den myndighet som uppmärksammar missförhållandena, t.ex. under en arbetsplatsinspek- tion. Även här kan det bli fråga om ett antal nya ärenden för åklagare och allmänna domstolar att hantera. Det bör dock inte röra sig om mer än ett hundratal ärenden . Totalt sett kan de nya brotten således leda till en viss ökning av antalet ärenden och mål hos , och allmänna domstolar. Kostnaderna för detta får dock anses begränsade och bör rymmas inom de befintliga anslagen, i synnerhet som reger- ingen nu föreslagit höjda anslag till de brottsbekämpande myndig- heterna.5 Straffskalan för exploatering av utländsk arbetskraft och olovlig handel med arbetserbjudanden m.m. föreslås bli fängelse i högst eller och högst för grovt brott. Detta kan medföra viss kostnadsökning också för Kriminalvården i form av något fler intagna på häkten och fängelser. finns ett identifierat behov av ökade platser inom och reger- ingen har också föreslagit att den ska tillföras ökade resurser. Mot den bakgrunden bedömer utredningen den merkostnad som förslagen innebär bör rymmas inom ramen för detta. Sammantaget bedömer utredningen att de begränsade kostnads- ökningar som förslagen medför för ryms inom be- fintliga anslag. 4Brå, Kriminalstatistik 2020, Handlagda brottsmisstankar, slutlig statistik, s. 13 och 17. 2021/22:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 4, s. 51 ff. Kontroller av arbetsgivare i samband med ansökan Utredningen föreslår att arbetstillstånd får vägras för arbete hos en arbetsgivare som har blivit påförd en sanktion enligt 20 kap. UtlL eller annars dömts för brott enligt4 kap. 1 a eller 1 b § BrB eller på- förda en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift och uppgifterna rör redo- visning av arbete. Detta förslag innebär att vid hand- läggningen av arbetstillstånd kan kontrollera uppgifter om arbets- givaren hos och i belastningsregistret. har möjlighet att kontrollera arbetsgivaren mot uppgifter i beskattningsverksamhet. kommer med utredningens förslag också kunna göra en kontroll mot belastningsregistret. Upparbetade processer för sådan kontroll finns hos inom andra områden, t.ex. kon- troll av anknytningsperson vid anhöriginvandring. Den ökade arbets- belastningen och kostnaden för att göra denna kon- troll bedöms därför bli marginell. Antalet avslag på arbetstillstånd på grund av att arbetsgivaren kontrolleras mot t.ex. belastningsregistret kan möjligen öka initialt och därmed i viss mån även antalet överkla- ganden med efterföljande processer. kan det dock antas att arbetsgivare som dömts för brott eller som fått sanktioner påförda inte erbjuder anställningar till utlänningar som behöver arbetstillstånd, varför den ökningen kommer att vara övergående. Utredningen föreslår vidare att ska ge information om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden. Sådan information, eller hänvisning till var sådan information kan hittas, bör finnas i beslutet om arbetstillstånd, i den digitala tjänsten Flytta och på . Informa- tionen bör också ges på fler språk än svenska och engelska. har ansvar för att adekvat och lättillgänglig information finns på hemsidan och i besluten medan tjänsten Flytta är under utveckling. Några större kostnader eller andra konsekvenser förväntas förslaget därför inte ha. Krav på boende som tillhandahålls av arbetsgivare Utredningen föreslår också en ny bestämmelse där vissa krav upp- ställs på ett boende som arbetsgivaren tillhandahåller en utlänning med arbetstillstånd. Om får information om att arbetstagaren bor i en bostad som arbetsgivaren tillhandahåller ska verket få möjlighet att begära in uppgifter om boendeförhållandena motsvarande vad som finns avseende anställningsvillkoren. Om verket anser att arbetsgivaren brutit mot bestämmelsen kan detta anmälas till . Sannolikt kommer det dock i första hand att vara eller som vid in- spektioner eller tips uppmärksammar fall av undermåliga boende- förhållanden och kan anmäla detta till . Det kan därför antas att det bara rör sig om ett begränsat antal tillfällen där behöver begära sådan information och eventuellt göra en anmälan till . Slutligen föreslår utredningen att ska vara skyldig att underrätta och om avslag på ansökningar om arbetstillstånd som personlig assistent på grund av misstänkta skenanställningar, falska arbetsintyg eller andra oegentligheter hos arbetsgivaren. har avslagit drygt hundra tillståndsansökningar som gällt arbete som per- sonlig assistent. Alla avslag beror inte på oegentligheter hos arbets- givaren. Det kommer därför att röra sig om färre än 100 anmälningar vilket bara bör medföra marginella kostnader för verket. Utredningen föreslår att , och Jäm- ställdhetsmyndigheten ska förbättra sin information på den egna hem- sidan om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden. Enligt utredningen bör regeringen i regler- ingsbrev uppdra åt dessa myndigheter att ta fram sådan nödvändig information. Dessa myndigheter har ansvar för att sådan adekvat och lättillgänglig information finns på deras hemsidor. För- slaget medför därför inga större konsekvenser för dessa myndigheter. Utredningens förslag medför inte behov av ny finansiering. Utredningens bedömning är att huvudförslagen i detta betänkande har liten eller ingen negativ påverkan på de företag som uppfyller kraven i regelverken. De olika förslagen syftar till att skapa en sund konkur- rens på marknaden och motverka att arbetskraftsinvandrare utnytt- jas samt förbjuda en del av de förfaranden som används när systemet missbrukas. De kriminaliseringar som föreslås drabbar inte de före- tagare som vill följa gällande regler och krav. Inte heller företagare som av misstag gör enstaka mindre fel drabbas av utredningens förslag, eftersom de riktas mot betydligt allvarligare företeelser som dess- utom kan utgöra ett led i en mer systematisk och organiserad brotts- lighet. Förslaget om att får vägra arbetstillstånd hos arbetsgivare som har blivit påförda en sanktion enligt 20 kap. UtlL, dömts för brott enligt 4 kap. 1 a eller 1 b § BrB eller påförda en sank- tion för att ha lämnat oriktiga uppgifter i vissa fall kommer dock att påverka enskilda arbetsgivare. Förslaget innebär att kan kontrollera den arbetsgivare som står bakom ett arbetserbjudande vid ansökan om arbetstillstånd mot bl.a. belastningsregistret. Denna kontroll kan alltså omfatta även en arbetsgivare som inte begått något brott. Utredningens bedömning är dock att fördelarna med detta förslag, som syftar till att förhindra att arbetskraftsinvandrare anställs av arbetsgivare som t.ex. tidigare exploaterat en utlänning, överväger det intrång i den personliga integriteten som dessa kon- troller innebär. Utredningens alternativa förslag om krav på lön- och anställnings- nivå samt rätt till skadestånd för arbetskraftsinvandrare får konse- kvenser för företagen. Förslaget om att anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att uppnå goda levnadsvillkor innebär att den inkomstnivå som krävs för anställningen ska vara något högre än vad som gäller . Hur hög inkomst som kommer att krävas blir något som regeringen kan meddela riktlinjer om. Det blir sedan en fråga för och ytterst för rättstillämpningen att bedöma vilken inkomst som ska krävas. Innan det är klarlagt vilken inkomst som krävs kan det råda viss osäkerhet om detta, vilket kan påverka företagen negativt då förutsägbarheten blir sämre. Det bör dock vara av övergående slag.