sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Från kris till kraft Från kris till kraft Betänkande av Utredningen återstart för kulturen SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Illustration omslag: Coll Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att dels sammanfatta de konsekvenser covid-19- pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn, dels analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa (dir. 2020:143). Syftet är att bidra till att skapa goda förutsättningar för kultursektorns åter- start och utveckling samt möjliggöra ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av . Uppdraget ska redovisas till reger- ingen . Före detta förordnades den som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Återstart för kulturen (Ku 2020:03). Som sakkunniga förordnades (kulturdirektör i ), , (kulturchef i Region ), (kultursamordnare i ), (ekonomie doktor och verk- ställande direktör för ), (musei- direktör för museum), (verkställande direktör för ), (kompositör och ordförande för kompositörer och textförfattare, Skap, och Musiksverige), (författare och verksamhetschef på ), (verkställande direktör för ), , (kansliråd på Kulturdeparte- mentet) och (departementssekreterare på mentet). entledigades från sitt förordnande och förordnades (rektor vid , curator, författare och kritiker) som sakkunnig. dr. och utredaren anställdes som huvudsekre- terare . anställdes utredaren som sekreterare och anställdes pol. kand. har gett direktören i uppdrag att biträda utredningen till och med . har gett departementsrådet i uppdrag att biträda utredningen . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Från kris till kraft. Återstart för kulturen (SOU 2021:77). Utredningens uppdrag är där- med slutfört. Uppdraget och dess genomförande.............................. Medverkan i konferenser och seminarier ............... Konsultuppdrag i avgränsad fråga om Avgränsning av kultursektorn................................................ Bedömningsgrunder: de kulturpolitiska målen..................... 1.5Staten, regionerna och kommunerna delar på ansvaret Covid-19-pandemins effekter på kulturen..................... Negativa effekter av pandemin............................................... 2.1.1Restriktionerna har lett till en kris i 2.1.2Kultursektorn är en av de hårdast drabbade Olika delar av sektorn har drabbats olika hårt....... 2.1.4Den publika verksamheten har förändrats eller Följden har blivit ett kraftigt intäktsbortfall ......... Samtliga konstområden är drabbade ...................... Omsättningen har minskat..................................... Konkurserna har ökat ............................................. Arbetslösheten har ökat ......................................... 2.1.10Effekterna på det ideella kulturlivet har varit 2.1.11 Kultursektorn riskerar ett kompetenstapp............ 2.1.12Inträde och etablering på arbetsmarknaden har 2.1.13Det internationella utbytet har minskat eller 2.1.14Produktioner flyttas fram och hindrar Det finns en risk för lägre deltagande.................... 2.2 Positiva effekter av pandemin................................................ Utbyte och samverkan har stärkts ......................... Det digitala kulturutbudet har ökat ....................... 2.3Lärdomar av statens och andra länders hantering av 2.3.1Svenska krisinsatser har genomförts i flera Insatser har varit nödvändiga ................................. 2.3.3Insatserna har successivt anpassats efter kultursektorns behov ..................................... 2.3.4De generella insatserna har inte varit tillräckligt anpassade efter kultursektorn .............. Kultursektorn är ett ekosystem ............................. 2.3.6Det behövs ökad begriplighet, tydlighet 2.3.7Stöd för utveckling och återstart behövs även under en kris ............................................................ Utvecklingsområden för självständighetsmålet .............. Kulturens ekonomiska villkor................................................ Stöden till kulturen har urholkats .......................... Förstärkta anslag är ett steg i rätt riktning ............ 3.2.3Kommuner och regioner står inför 3.2.4Flernivåstyret skapar osäkerhet kring 3.2.5Breddad finansiering kan stärka 3.2.6De ekonomiska förutsättningarna för svensk filmproduktion behöver stärkas ........................... 3.3Ekonomiska och sociala villkor för konstnärer och yrkesverksamma inom kultursektorn ........................... 3.3.1Konstnärer har låga inkomster och svårt att få del av trygghetssystemen ...................................... 3.3.2Även andra yrkesverksamma inom kultursektorn verkar under osäkra 3.3.3Arbete med att förändra systemen för a-kassa och socialförsäkring pågår..................................... 3.3.4Ökad kunskap om konstnärers villkor bidrar till bättre fungerande trygghetssystem ................ 3.4 Digitaliseringens ekonomiska följder för kulturen............. 3.4.1Digitala kulturarrangemang bär sig inte 3.4.2Digitaliseringen av kulturarvet brådskar och innebär ingen besparing ........................................ Den digitala kompetensen behöver öka ............... E-böcker medför ekonomiska utmaningar .......... 3.4.5Den digitala utvecklingen medför behov av nya lösningar för filmen ........................................ 3.4.6Stödsystemen inom litteraturområdet är inte anpassade för digitala ljudböcker och e-böcker... 130 3.4.7Uppföljningen av digital kulturverksamhet 3.5 Kunskapen om upphovsrätt behöver öka ........................... 3.5.1EU:s nya upphovsrättsdirektiv kan stärka konstnärernas ekonomiska förutsättningar......... 3.6 Förutsättningar för konstnärlig utveckling ........................ 3.6.1Internationellt utbyte främjar konstnärlig 3.6.2Det är svårt för nya aktörer att etablera sig i 3.6.3Bristen på långsiktiga förutsättningar hämmar 3.6.4Utbytet mellan det fria kulturlivet och institutioner bör öka ............................................. Utvecklingsområden för delaktighetsmålet.................. för professionellt kulturutövande........................................ 4.2.1Svag infrastruktur utgör ett hinder för att verka utanför storstäder........................................ Professionellt kulturutövande påverkas av bakgrund......... Det finns flera orsaker till snedrekrytering ......... Deltagandet i kulturlivet påverkas av bostadsort ............... Deltagandet i kulturlivet påverkas av bakgrund ................. 4.5.1Barns och ungas kulturvanor följer samma mönster som vuxnas ............................................. 4.6Personer med funktionsnedsättning är mindre delaktiga 4.7 Mellanhänder och arrangörer är viktiga............................... 4.7.1Arrangörsledet är viktigt för tillgängligheten till kultur i hela landet ........................................... 4.7.2Arrangörsstrukturerna skiljer sig åt mellan 4.8Digitalt kulturutbud har potential att nå nya 4.8.1Den digitala infrastrukturen är under 4.8.2Den digitala infrastrukturen är sämre på Digitalisering i sig breddar inte deltagandet ........ 4.8.4Digital kompetens är en förutsättning för att ta del av och skapa digital kultur........................... 4.9 Hinder för barns och ungas möten med kultur .................. 4.9.1Pandemin medför långsiktiga utmaningar En kulturskolelag kräver en fördjupad utredning... 4.9.3Covid-19-pandemin har synliggjort brister i utbytet mellan kultursektorn och skolan............. 4.9.4Kulturrådet arbetar med att utveckla Skapande Dagens styrning hämmar arbete för breddat deltagande.... Två möjliga sätt att utveckla styrningen .............. Utvecklingsområden för samhällsmålet ...................... Kulturens centrala samhällsvärde behöver tydliggöras....... 5.3Kulturella och kreativa näringar bidrar både till kulturpolitiken och näringspolitiken.................................... 5.3.1Konstnärernas villkor inom KKN behöver 5.3.2Näringspolitiska satsningar är inte anpassade KKN:s export hämmas av brist på finansiering .. 5.3.4KKN skulle främjas av mer interdepartemental 5.3.5Kunskap om KKN:s samhällsekonomiska 5.4 Kulturen bidrar till demokratin ........................................... 5.4.1Hindren för kulturens utbyte med skolan 5.4.2Digitaliseringen skapar både möjligheter 5.4.3Kulturen bidrar till utvecklingen av digital Kulturen bidrar till social hållbarhet .................... 5.5 Konst, kultur och kulturarv är en del av hållbara samhällen .. Kultur bidrar till regional tillväxt ......................... 5.5.2Gestaltad livsmiljö bidrar till attraktiva och Offentlig konst är ett utvecklingsområde ........... 5.6 Kulturen har betydelse för hälsa.......................................... 5.6.1Delaktighet i kulturlivet kan vara en för barn och unga ........................................................ Behov av samverkan och kunskapsspridning ...... Nya sätt att tillgängliggöra kultur............................... Pandemin har varit en katalysator för utveckling............... Kulturverksamheter flyttar ut och söker upp ..... Kultur har gjorts tillgänglig digitalt ..................... 6.1.3Konstnärlig produktion har skett under nya Digitalisering möjliggör interaktion..................... Det finns utmaningar med det digitala språnget................. Det här uppnås med förslagen ............................................. Förslag för kulturens återstart ............................................. 7.2.2Återstarts- och utvecklingsstöd för en starkare Kulturcheckar som stimulansstöd ........................ Stärk stödet till musikarrangörer.......................... 7.3Långsiktig förstärkning av kulturens ekonomiska Stärk stödet för den fria kulturen ......................... Stärk stödet för konstnärer ................................... 7.3.4Stärk förutsättningarna för civilsamhällets Stärk internationellt utbyte och samverkan ........................ Medfinansiera projekt inom Kreativa ...... 7.5.1Utred hur stipendier ska hanteras Utveckla informationen om trygghetssystemen ... 7.6 Ta till vara digitaliseringens möjligheter.............................. 7.6.2Utred hur bibliotekens utlån av e-böcker kan samordnas nationellt ...................................... 7.6.3Analysera konsekvenser och behov kopplade till ny upphovsrättslagstiftning............................. Kompetenshöjande insatser om upphovsrätt...... Stärk rådgivningen om upphovsrätt..................... 7.6.6Följ kulturlivets förutsättningar att producera och tillgängliggöra kultur digitalt......................... 7.7Förbättra förutsättningarna för kulturella och kreativa 7.7.1Inför ett produktionsincitament för film och 7.7.3Utveckla och samordna politiken för kulturella och kreativa näringar............................ Utveckla statistik och analys ................................ Förbättra tillgång till innovationsstöd ................. 7.8 Stärk och kultur i skolan ................................ 7.8.1Förbättra kulturskolornas möjligheter till 7.8.2Utred behov av ytterligare insatser för Främja förutsättningarna för kultur i skolan....... 7.9Bredda deltagandet och minska snedrekryteringen i 7.9.1Analysera och kartlägg orsaker till ojämlikt 7.9.2Praktiskt lärande för breddat deltagande och mot snedrekrytering....................................... 7.10 Utveckla kulturpolitikens inriktning .................................. 7.10.1 Färdplan för den svenska filmpolitiken ............... 7.10.2Utred hur kultursamverkansmodellen kan 7.10.3Stöd utvecklingen av en nationell plattform för utställningsaktörer inom bild- och 7.10.4 Utred förutsättningarna för en kulturstiftelse .... Förslagens ekonomiska konsekvenser................................. Konsekvenser för de offentliga finanserna .......... En stärkt kultursektor ger positiva 8.2Kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser Förslagen för återstart........................................... 8.2.2Förslagen för långsiktig förstärkning av kulturens ekonomiska förutsättningar................. 8.2.3Förslagen för stärkt internationellt utbyte Förslagen för stärkta trygghetssystem................. 8.2.5Förslagen för att ta tillvara digitaliseringens 8.2.6Förslagen för de kulturella och kreativa 8.2.7Förslagen för en stärkt kulturskola och kultur 8.2.8Förslagen för breddat deltagande och minskad snedrekrytering i kulturlivet ................................. Förslagen för utveckling av kulturpolitikens 8.3 Konsekvenser ur ett barnrätts- och ungdomsperspektiv.... 8.4Konsekvenser ur ett mångfalds-, tillgänglighets- Konsekvenser för brottslighet ............................................. Små företags förutsättningar ................................................ 8.7Konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet........................................................................ 8.8 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............... Organisationer som utredningen haft en dialog med.... I detta betänkande föreslår utredningen insatser som dels stärker förutsättningarna för kulturens återstart och utveckling under och efter covid-19-pandemin, dels möjliggör ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av . Utredningens direktiv (dir. 2020:143) kan sammanfattas i fyra teman: 1.Sammanfatta konsekvenserna av pandemin för kulturen lokalt, regionalt och nationellt, och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. 2.Identifiera vilka insatser som behövs för kultursektorns återstart, återhämtning och utveckling under och efter pandemin. 3.Synliggöra nya sätt att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att bidra positivt till att nå de nationella kulturpolitiska målen. Föreslå vid behov åtgärder för att stärka dessa initiativ. 4.Identifiera strukturella problem inom kultursektorn och den kultu- rella infrastrukturen som har synliggjorts under pandemin, identi- fiera kvardröjande effekter av pandemin och föreslå vid behov åtgärder för att stärka kultursektorns hållbarhet. Vi har genomfört uppdraget med utgångspunkt i de nationella kultur- politiska målen: självständighetsmålet, delaktighetsmålet och samhälls- målet, och i enlighet med utredningens direktiv föreslår vi insatser både för kulturens återstart och för ett starkt och långsiktigt hållbart kulturliv. Vår förhoppning är att utredningen därigenom kan bidra till att återstarten för kulturen inte bara blir en väg tillbaka utan även en väg framåt. Det har däremot inte ingått i vårt uppdrag att under- söka och bedöma frågor om hur smittsäkra evenemang kan genom- föras inklusive frågor om vaccinpass. Pandemin har haft negativa konsekvenser för kulturlivet Covid-19-pandemin har inneburit, och innebär fortsatt, stora ut- maningar för kulturlivet i . har möjlig- heterna till kulturupplevelser och kulturell verksamhet kraftigt begränsats i till följd av de restriktioner för allmänna sam- mankomster och offentliga tillställningar som infördes för att för- hindra smittspridning. Restriktionerna har lett till en djup kris i kultursektorn för de konstnärer och verksamheter som är beroende av en besökande publik samt för de yrkesgrupper och organisationer som stödjer och möjliggör sådan verksamhet. För dessa grupper innebar restriktionerna i praktiken ett näringsförbud. Kultursektorn har drabbats hårt av pandemin Kultursektorn är en av de sektorer i samhället som på grund av restriktionerna har drabbats hårdast av pandemin när det gäller intäktsbortfall jämfört . Små och stora aktörer inom många olika kulturområden har påverkats. Särskilt drabbade har de frilansande konstnärerna, privata aktörer och ideella verksamheter varit, men även offentliga verksamheter har sett stora intäktsbortfall. En för många redan utsatt inkomstsituation har förvärrats ytter- ligare. Internationella samarbeten och utbyten, viktiga för såväl konst- närlig utveckling som försörjning, har ställts in och kan bli svåra att återupprätta. För konstnärer och andra yrkesverksamma i kultur- sektorn har pandemin inneburit färre, eller förlorade uppdrag. Det finns risk för långsiktiga konsekvenser Pandemin har fått negativa effekter för kultursektorn som riskerar att kvarstå framöver. I början av pandemin ökade antalet arbets- sökande på Arbetsförmedlingen Kultur Media drastiskt och 2021 är antalet inskrivna fortfarande betydligt högre än före pandemin. Många yrkesverksamma inom kultursektorn överväger att lämna sektorn, och flera har redan gjort det. har nyexaminerade och unga konstnärer samt andra yrkesverksamma inom kultursektorn haft ytterst begränsade möjligheter att etablera sig på arbetsmark- naden under pandemin. För det ideella kulturlivet har uppehållet av aktiviteter inneburit ett minskat engagemang och svårigheter att locka nya medlemmar. Pandemin riskerar också att leda till ett långvarigt kompetenstapp samt en minskad mångfald och kvalitet inom kultursektorn. Vi bedömer därför att det finns ett behov av branschspecifika analyser av sektorns kompetensbehov och andra insatser för att säkra kom- petensförsörjning framåt. Det finns en osäkerhet om huruvida besökare och publik åter- vänder direkt när restriktionerna har avvecklats och hur pandemin har påverkat publikens beteende på lång sikt. Scenkonst- och musik- aktörer (där vi inkluderar alla former av musik, teater, dans, opera, cirkus) och evenemangsnäringen i övrigt har en lång planerings- horisont. För dem riskerar de inställda evenemangen och intäkts- bortfallen att få långsiktiga konsekvenser. Under pandemin har produktion och lansering av såväl scen- konst, musik, bildkonst och litteratur som utställningar och filmer flyttats fram, vilket skapat köbildning hos producenter, institutioner och arrangörer. Det innebär att nya utställningstillfällen och pro- duktioner kan dröja, och därmed dröjer även beställningar av nya verk och möjligheter till arbete och inkomst. För många arrangörer och programläggare kan en försämrad ekonomisk situation även leda till att de minskar sitt risktagande och prioriterar evenemang och konstnärer som uppfattas som mer kommersiellt säkra. Vi menar att offentliga insatser kommer att behövas efter pandemin, för att säkerställa den kulturella infrastrukturens fortlevnad och kul- turlivets utveckling. Pandemin har blottlagt strukturella problem som hindrar att självständighetsmålet uppfylls Under pandemin har flera strukturella problem som hindrar en ut- veckling i riktning mot de nationella kulturpolitiska målen blottlagts och framträtt tydligare . Vi inleder sammanfattningen av dessa problem med att titta på de hinder som finns i relation till självständighetsmålet. Enligt detta mål ska kulturen vara en dyna- misk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. De ekonomiska villkoren var svåra redan före pandemin Självständighetsmålet är beroende av att det finns konstnärer och kulturverksamheter som får ekonomiskt stöd, så att de inte behöver anpassa sin konst efter efterfrågan. Men pandemin har tydliggjort att många kulturverksamheter har en mycket ansträngd ekonomi. Flera av de offentliga stöden till kultur har inte räknats upp så att de täcker löneutvecklingen i samhället och de har därmed urholkats. Stora delar av kulturlivet har små eller inga ekonomiska marginaler; det gäller särskilt det fria kulturlivet. När restriktionerna infördes skapades en akut situation för de aktörer som är beroende av egen- intäkter. Ett annat problem som hämmar konstnärlig utveckling är att stöden till kulturlivet är kortsiktiga. har regeringen gjort permanenta förstärkningar av vissa anslag inom kulturbudgeten. Men om kultursektorn ska kunna hantera de utmaningar som pandemin inneburit, och alltjämt innebär, behövs ytterligare förstärkningar av anslagen. Dessutom behöver hindren för breddad finansiering rivas. finns hinder – både formella hinder och hinder i form av brist på tradition – i för breddad, privat finansiering av kultur. Exem- pelvis är det ovanligt med privata stiftelser som ger bidrag till kultur, vilket snarare kan handla om brist på kunskap och tradition än formella regelhinder. Hindren för breddad finansiering bör av- hjälpas för att stärka kulturens ekonomiska förutsättningar. Villkoren för konstnärer är bristfälliga Det är känt att konstnärer som grupp har lägre inkomst än genomsnittet i befolkningen och att de även har svårt att få del av trygghetssystemen. De många konstnärer som är frilansande egen- företagare och kombinatörer har drabbats särskilt hårt av pandemin. På grund av generellt låga och oregelbundna inkomster har de svårare att ta del av samhällets trygghetssystem än de som har en fast anställning. De ekonomiska förutsättningarna för konstnärer att fördjupa sitt skapande bör stärkas, liksom deras möjlighet att ta del av trygghets- systemen. Det är ytterst angeläget att konstnärernas villkor beaktas i de pågående utrednings- och beredningsarbeten som är kopplade till Därutöver är det angeläget att arbetet med att utveckla information till konstnärer om trygghetssystemen fortsätter. EU:s nya upphovsrättsdirektiv (DSM-direktivet) implementeras i svensk lagstiftning. Direktivet kan bidra till att för- bättra förutsättningarna för skäliga ersättningar och inkomster för konstnärer. Bristande kunskap om upphovsrätt och begränsade resurser hos de organisationer som ger stöd i sådana frågor är dock ett hinder för konstnärer att få skälig ersättning, och vi bedömer att kunskapen om upphovsrättsliga frågor på den digitala marknaden behöver öka bland både konstnärer och de aktörer som vill använda deras verk, inte minst med hänsyn till den kommande lagstiftningen om upphovsrätt. Digitaliseringen får stora konsekvenser Under pandemin har kultursektorn genomgått en omfattande ut- veckling där allt fler aktörer tillgängliggjort sin verksamhet digitalt. Merparten av de offentligt finansierade aktörerna har dock inte tagit betalt för sitt digitala utbud och det saknas intäktsmodeller som möjliggör att digital verksamhet går jämnt upp ekonomiskt. Om den digitala utvecklingen ska kunna fortsätta utan att det fysiska kulturutbudet drabbas krävs en utveckling av nya intäkts- modeller och ökade anslag. Ett digitalt kulturutbud behöver innefatta skäliga ersättningar för medverkande konstnärer och upphovsperso- ner. Vi bedömer även att digital verksamhet i större utsträckning behöver inkluderas i uppföljningar och statistik. Flera kulturpolitiska strukturer är uppbyggda utifrån analog verksamhet. Det kan leda till att utvecklingen av digital verksamhet hindras och att det utbud som finns tillgängligt digitalt har en mindre mångfald än det analoga utbudet. En större utlåning av e-böcker innebär till exempel utmaningar med ökade kostnader för biblioteken. E-böcker ingår inte heller i biblioteksersättningen, vilket påverkar författares villkor. Även filmpolitikens strukturer behöver anpassas efter de förändringar som sker inom filmområdet, däribland den digitala utvecklingen. Inom kulturarvsområdet saknar många museer och arkiv resurser och personal för att kunna bedriva ett effektivt arbete med att digi- talisera sina samlingar. Vi bedömer att det behövs en storskalig digitaliseringssatsning inom hela kulturarvssektorn. Flernivåstyret skapar osäkerhet kring kulturens finansiering Ansvarsfördelningen mellan staten, regioner och kommuner när det gäller kultur är inte tydligt reglerad. Flera aktörer har uttryckt en osäkerhet kopplad till ansvarsfördelningen i flernivåstyrningen av kultur, exempelvis om vem som har ansvar att stödja den ideella sektorn. En annan fråga som många aktörer ställer sig är hur staten skulle agera i en situation där eventuella regionala och kommunala neddragningar av stöd till kulturen får tydlig påverkan på kulturlivet. Det pågår även diskussioner om hur kultursamverkansmodellen fungerar och kan utvecklas.