sou · H9B3103 · 2022-01-01 00:00:00 — De åtgärder som vidtas inom det civila försvaret bidrar till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar för samhället i fredstid och resurser ska även kunna användas i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser.6 Den civila verksamheten i totalförsvaret är alltså inte en enskild organisation utan verksamheten bedrivs bl.a. av statliga myndigheter, kommuner, regioner, näringsliv, frivilligorganisationer, arbetsmarknadsorganisationer och trossamfund m.fl. Totalförsvarsresurser ska kunna användas i ytterligare syften Det övergripande målet för totalförsvaret, liksom målen för det militära och civila försvaret, omfattar även verksamhet och samarbeten utanför gränser. Såväl det militära som civila försvaret inbegriper engagemang och deltagande i internationella fredsfrämjande insatser av olika slag, inom ramen för FN, EU, Nato, () och med koalitioner av stater. Både inom det civila försvaret och inom det militära försvaret handlar det även om att resurser ska kunna användas i humanitära insatser.7 Verksamhet inom totalförsvaret bidrar således även till målet med deltagande i fred- och säkerhetsfrämjande insatser som är att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter och i förlängningen att bygga hållbar fred. Det svenska deltagandet i internationella fredsfrämjande insatser finansieras under flera utgiftsområden, bl.a. inom 6Ibid., s. 89. 7Ibid., s. 88 ff. Totalförsvarets mål och resultatuppföljning utgiftsområde 5 från anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, den del som enligt () räknas som bistånd.8 Regeringen lämnar i budgetpropositionerna till en samlad resultatredovisning av utvecklingen i totalförsvaret. har understrukit vikten av att regeringen fortsätter förbättringsarbetet beträffande ekonomisk styrning och resultatredovisning inom militära och civila försvaret för att ska kunna ta ställning till redovisningen av uppnådda resultat. Detta inkluderar utvecklingen av uppföljningsbara och tydliga delmål samt relevanta bedömningsgrunder och resultatindikatorer. utgår även från att det arbete som har påbörjats med att utveckla indikatorer för t.ex. bevakningsansvariga myndigheters samt prioriterade regioners och kommuners arbete med civilt försvar kan bidra till att förbättra regeringens resultatredovisning till riksdagen.9 konstaterar att elva utgiftsområden berörs av de omfattande satsningarna för att stärka totalförsvaret –2025. Eftersom det civila försvarets verksamhet bedrivs av många olika aktörer på central, regional och lokal nivå, ställer det höga krav på välfungerande planering, samordning och uppföljning för att verksamheten ska utföras effektivt. Regeringens utgångspunkt är att en ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också kräver att det säkerställs att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. Som ett led i detta arbete har regeringen aviserat att en oberoende myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret ska inrättas . har pekat på att förutsättningar för en ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret skapas bl.a. genom att sektorsspecifika mål och bedömningskriterier eller resultatindikatorer för totalförsvarssyften tas fram inom utgiftsområden där sådana saknas i dag.10 2021/22:1, Utgiftsområde 5, s. 11. 9Försvarsutskottens betänkande 2020/21:FöU1, s. 14. 10Försvarsutskottets betänkande 2020/21:FöU4, s. 33 f. 5 Aktörerna i totalförsvaret Som framgår av kapitel 4 är , regeringen, statliga myndigheter (inklusive länsstyrelser), kommuner, regioner, näringsliv, frivilligorganisationer samt enskilda individer alla delar av, och förutsätts bidra till, totalförsvaret. I detta kapitel görs en översiktlig genomgång av vilka aktörer som har ett författningsreglerat ansvarsområde, antal anställda, budget och var aktörerna är lokaliserade. Trossamfund, ideella organisationer som inte ingår i de frivilliga försvarsorganisationerna (se avsnitt 5.21), kulturinstitutioner, mediaföretag etc. fyller också på olika sätt funktioner i totalförsvaret. Utredningen går inte närmare in på deras bidrag till totalförsvaret eftersom de inte har ett författningsreglerat ansvarsområde. är landets högsta beslutande församling även i krig. Som framgår av 15 kap. 2 § regeringsformen (1974:152) kan vid krig eller krigsfara en krigsdelegation träda i ställe. Delegationen består av talman och 50 proportionellt valda ledamöter, vilka utses redan i fredstid.1 Regeringen styr riket och verkställer de beslut som har fattat. Om riket är i krig och varken riksdag eller krigsdelegationen kan fullgöra sina uppgifter får regeringen ta över uppgifterna i den 113 kap. 11 § riksdagsordningen (2014:801). utsträckning det behövs för att skydda riket och slutföra kriget.2 Regeringen har enligt lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap och förordning (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap mandat att på egen hand besluta om beredskapshöjande åtgärder samt om att sätta in Försvarsmakten för att möta ett väpnat angrepp. Regeringens styrning av riket innefattar styrning av totalförsvaret. Alla delar av totalförsvaret är därmed beroende av att regeringen kan fullgöra sina uppgifter. har till uppgift att bereda regeringsärenden och att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet.3 Ansvaret för att samordna frågor kopplade till totalförsvaret är uppdelat i . Försvarsdepartementet ansvarar, enligt bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för , för samordningen mellan det militära försvaret och civila försvaret inom ramen för totalförsvar. Försvarsdepartementet ansvarar även bl.a. för förvaltningsärenden som rör det militära försvaret samt för lagstiftningsärenden som rör höjd beredskap. ansvarar i sin tur för samordning av samhällets krisberedskap, inklusive civilt försvar, i den mån sådana ärenden inte rör försvarets militära förmåga. ansvarar delvis för den freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet som bedrivs inom ramen för EU, FN, och Nato. Eftersom samtliga delar av samhället ingår i totalförsvaret berörs dock i olika utsträckning alla departement i av frågor om totalförsvar. är ett organ inom som inrättades av regeringen som ett särskilt råd för folkrättsfrågor inom totalförsvaret.4 Rådets uppgifter är att följa utvecklingen inom den internationella humanitära rätten och ansvara för samordning och utveckling inom totalförsvarets myndigheter varvid särskilt undervisnings- och informationsfrågor ska ägnas uppmärksamhet. Rådet ska också ta initiativ till att främja utveckling, spridning och tillämpning av folkrättens regler inom totalförsvaret. 215 kap. 5 § regeringsformen (1974:152). 31 § förordning (1996:1515) med instruktion för . (Fö 1991:A). Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara mot ett väpnat angrepp. Försvarsmakten ska även främja säkerhet och hävda territoriella integritet. Myndigheten ska ha förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt. Försvarsmakten ska kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater5 och organisationer. Försvarsmakten ska med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet.6 Försvarsmakten ska även bedriva försvarsunderrättelseverksamhet och s.k. säkerhetsunderrättelseverksamhet.7 Det gör Försvarsmakten genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) som organisatoriskt tillhör förbandet Högkvarteret, . Verksamheten som Must bedriver regleras generellt av lagen om försvarsunderrättelsetjänst (2000:130). Försvarsmaktens anslag för uppgick till cirka 44 miljarder kronor.8 Försvarsmakten hade vid utgången av 24 900 anställda kontinuerligt tjänstgörande, 14 000 anställda tjänstgörande och 21 700 tjänstgörande hemvärnssoldater och frivillig personal.9 Försvarsmaktens högkvarter är lokaliserat i . Försvarsmaktens förband, skolor och centrum är lokaliserade på 22 olika platser i riket, från i norr till i söder.10 () ansvarar för upphandling av sådana varor, tjänster och byggentreprenader inom materielförsörjningsområdet som inte omfattas av Försvarsmaktens upphandlingsansvar. Myndigheten ska även biträda Försvarsmakten i planeringen av materiel- och logistikförsörjningen och med kompetens när det gäller vid- a. lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och som innebär att ska ha gemensam operationsplanering med . 61–2 §§ förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 73 b § förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten och 2 § förordning (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet, Försvarsmaktens regleringsbrev , bilaga 4 och 3 b § 2 p. förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 8Försvarsmaktens årsredovisning 2020, s. 81. 9Bilaga 1 till Försvarsmaktens årsredovisning 2020, s. 3. 10Försvarsmaktens årsredovisning 2020, s. 112. makthållande och upphandling.11 FMV ska även bedriva försvarsunderrättelseverksamhet.12 Vid utgången av 2020 hade myndigheten drygt 1 800 anställda. FMV:s anslag för uppgick till . Myndigheten har säte och är lokaliserad i Stockholm.13 () har till uppgift att bedriva signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. FRA får enligt den lagen inhämta signaler i elektronisk form vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet enligt lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet. FRA ska särskilt följa förändringen av signalmiljön i omvärlden, den tekniska utvecklingen och signalskyddet samt fortlöpande utveckla den teknik och metodik som behövs för att bedriva verksamheten. Myndigheten ska även särskilt utföra matematiska bedömningar av kryptosystem för totalförsvaret.14 Utöver att bedriva signalspaning har FRA även uppgifter som rör cyberförsvarsförmåga och teknisk kompetens inom informationssäkerhetsområdet.15 FRA:s anslag för uppgick till cirka 1,4 miljarder kronor.16 FRA har cirka 800 anställda och har säte i och huvudkontor på , strax väster om . () har till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning, icke-spridning och internationell säkerhet. Myndigheten får även i övrigt bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utredningsarbete.17 FOI ska även bedriva försvarsunderrättelseverksamhet.18 Vid utgången av 111 § Förordning (2007:854) med instruktion för . 122 § förordning (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet. 13Årsredovisning för , s. 52 och 62. 141–2 §§ förordning (2007:937) med instruktion för . 153 e § och 4 § förordning (2007:937) med instruktion för . 16Regleringsbrev för avseende . 171 § förordning (2007:861) med instruktion för . 182 § förordning (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet. hade myndigheten drygt 1 000 anställda och omsatte knappt 1,3 miljarder kronor.19 FOI har säte i och kontor i , (), och . Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) är en nämndmyndighet som har till uppgift att kontrollera att den försvarsunderrättelseverksamhet som bedrivs av Försvarsmakten, , och sker i enlighet med det av och regeringen fastställda regelverket.20 Myndigheten har färre än 10 anställda. Siun har säte och kontor i och myndigheten omsätter per år.21 Försvarsunderrättelsedomstolen är en specialdomstol som ska pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet.22 Ansökningarna görs av på uppdrag av regeringen, , Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i (). Myndigheten har färre än 10 anställda. Försvarsunderrättelsedomstolen har säte och kontor i och myndigheten omsätter per år.23 , Årsredovisning 2020, s. 7 och s. 28. 201 § förordning (2009:969) med instruktion för Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. 21Årsredovisning för Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 2020, s. 15. 221 § lag (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol. 23Försvarsunderrättelsedomstolen, Årsredovisning avseende , s. 5 och 10. 5.11Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Totalförsvarets plikt- och prövningsverk (f.d. ) ansvarar för att myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret får stöd och service i frågor som avser bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Stöd och service ska lämnas till de bemanningsansvariga även i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och om redovisning av annan personal inom totalförsvaret. På uppdrag av Försvarsmakten ska Totalförsvarets plikt- och prövningsverk tillhandahålla urvalstester av dem som ansökt till militär utbildning inom Försvarsmakten. Totalförsvarets plikt- och prövningsverk ska vidare utföra utredning om personliga förhållanden, mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga.24 och huvudkontor finns i och verksamhet bedrivs även i och i . Myndigheten hade 2020 drygt 250 anställda och omsatte 323 miljoner kronor.25 ansvarar för att förvalta en viss del av statens fasta egendom, såsom fastigheter avsedda för försvarsändamål. Myndigheten ska bistå Försvarsmakten i lokalförsörjningsfrågor och på uppdrag av Försvarsmakten lämna underlag för inriktningen av och genomföra utvecklingsprojekt avseende skydds- och anläggningsteknik.26 är ansvarigt för . Myndigheten har cirka 800 anställda, säte i och kontor på ett 50-tal platser i landet.27 totala omsättning var knappt 4 miljarder kronor.28 241 § förordning (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets plikt- och prövningsverk. 25Rekryteringsmyndighetens årsredovisning 2020, s. 7. 261, 3 och 5 §§ förordning (2007:758) med instruktion för . 28Fortifikationsverkets årsredovisning , s. 10. Försvarshögskolan har till uppgift att bedriva högskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare på högre nivåer för krigs- och fredsbefattningar. Försvarshögskolan ska också bedriva kompetensuppbyggnad och chefsutveckling för främst totalförsvarets behov genom utbildning av civil och militär personal samt annan kursverksamhet för främst totalförsvarets behov. Vid ska det också bedrivas forskning.29 är ansvarigt för Försvarshögskolan. Försvarshögskolan har säte i men bedriver även verksamhet i . Försvarshögskolan omsätter och hade 2020 drygt 400 anställda.30 5.14Övriga myndigheter och organ under försvarsdepartementet De myndigheter som räknats upp ovan under avsnitt 5.5–5.11 är Försvarsdepartementet ansvarigt för. Försvarsdepartementet är dessutom ansvarigt för följande organ och myndigheter inom totalförsvaret.31 utför de uppgifter som följer av lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar.32 Av den lagen följer att en försvarsuppfinning som har tillkommit i eller tillhör en här bosatt fysisk person eller tillhör en svensk juridisk person (svensk försvarsuppfinning) inte får offentliggöras eller på annat sätt obehörigen röjas, innan har prövat huruvida uppfinningen ska hållas hemlig. Om anser att uppfinningen ska hållas hemlig ska ärendet överlämnas till är en central värderingsnämnd som handlägger ärenden om ersättning enligt förfogandelagen (1978:262), ransoneringslagen (1978:268) och förfogandeförordningen (1978:558).34 291 § förordning (1996:1476) med instruktion för Försvarshögskolan. 30Försvarshögskolans årsredovisning 2020, s. 7 f. 31Förordning (1996:1515) med instruktion för . 321 § förordning (2007:855) med instruktion för . 334–6 §§ lag (1971:1078) om försvarsuppfinningar. 341 § förordning (2007:859) med instruktion för . Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt granskar vapenprojekt ur folkrättslig synvinkel enligt förordning (1994:536) om folkrättslig granskning av vapenprojekt. Försvarsdepartementet är även ansvarigt för , Nationella upplysningsbyrån enligt , Krigsvetenskapsakademien, samt organisationer för frivillig försvarsverksamhet (se mer om dem i avsnitt 5.21). 5.15Myndigheten för psykologiskt försvar Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för psykologiskt försvar, Myndigheten för psykologiskt försvar. är ansvarigt för Myndigheten för psykologiskt försvar. Myndigheten ska ha i uppgift att dels leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom psykologiska försvar, dels lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra direkt till att stärka befolkningens motståndskraft när det gäller det psykologiska försvaret. Myndigheten ska ha dessa uppgifter i fred, vid höjd beredskap och då ytterst i krig. De uppgifter inom det psykologiska försvaret som ålagts MSB genom regleringsbreven ska föras över till den nya myndigheten för psykologiskt försvar. Myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Myndigheten ska vara lokaliserad i och , med som säte för myndighetens ledning.35 Vissa myndigheter har även ett särskilt ansvar för den fredstida krisberedskapen samt inför och vid höjd beredskap. Dessa myndigheter kallas bevakningsansvariga myndigheter och har enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap bl.a. skyldigheter att vidta de ytterligare förberedelser som krävs inom sina respektive ansvarsområden vid höjd beredskap. Det handlar t.ex. om att ta ut, utbilda och öva berörd personal samt att anskaffa de förnödenheter och den utrustning som myndigheterna behöver för att klara sina uppgifter vid höjd beredskap. De bevakningsansvariga myndigheterna ska vid höjd beredskap i första hand inrikta sin verksamhet på uppgifter som har betydelse för totalförsvaret. Myndigheterna har också skyldigheter att hålla regeringen informerad om händelseutvecklingen inom respektive ansvarsområde, inklusive vidtagna och planerade åtgärder, samt att lämna underlag till Försvarsmakten enligt särskilda föreskrifter.36 Det specifika ansvar som vissa myndigheter har för beredskapsuppgifter regleras också i viss utsträckning i myndigheternas instruktioner. I några fall, t.ex. för och (), är ansvaret direkt kopplat till den enskilda myndighetens grunduppdrag. I PTS fall innebär detta att myndigheten bl.a. ska verka för robusta elektroniska kommunikationer och minska risken för störningar.37 Vad gäller omfattar detta ansvar bl.a. uppgifter som rör katastrofmedicin.38 I andra fall är de beredskapsuppgifter som regleras i myndighetsinstruktionerna mer generella. Ett exempel på en mer generell reglering i en myndighetsinstruktion är förordningen (2007:1161) med instruktion för . Av instruktionen (6 §) framgår att för att säkerställa att totalförsvarets krav beaktas i den fredstida verksamheten ska samråda med Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och övriga berörda totalförsvarsmyndigheter. Följande myndigheter är bevakningsansvariga myndigheter.39 368 § förordning (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. 374 § 17 p. förordningen (2007:951) med instruktion för . 388 § och 9 § 3 p. förordningen (2015:284) med instruktion för . 39Bilagan till förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap •Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. •Statens veterinärmedicinska anstalt. Utredningen om civilt försvar har i sitt slutbetänkande Struktur för ökad motståndskraft föreslagit att dessa myndigheter i stället ska benämnas beredskapsmyndigheter.40 Utredningen föreslår också att även , Statens servicecenter, Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för digital förvaltning (DIGG), , , , , och ska vara beredskapsmyndigheter. Beredskapsmyndigheterna är myndigheter med ansvar för verksamheter 40SOU 2021:25, s. 279. som är viktiga att upprätthålla vid kris, under höjd beredskap och ytterst i krig. Utredningen föreslår också att vissa beredskapsmyndigheter ska vara s.k. sektorsansvariga myndigheter. Deras uppgift ska vara att vara ”motorn” inom beredskapssektorn genom att hålla ihop planeringen för höjd beredskap likväl som för fredstida kriser som kan drabba sektorn. I detta ingår också att sammanställa och lämna förslag på åtgärder och investeringar som behövs för att öka förmågan att upprätthålla den samhällsviktiga verksamheten inom sektorn. Den sektorsansvariga myndigheten ska vidare se till att det byggs upp en kapacitet inom sektorn för att operativt kunna hantera såväl krissituationer som höjd beredskap.41 Förslaget bereds inom . Särskilt om Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Bland de bevakningsansvariga myndigheterna, samt inom civilt försvar i stort, har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) en särskild roll. är ansvarigt för MSB. Myndigheten har ett särskilt ansvar inom samtliga de områden som pekas ut i förordningen om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Enligt 1 § förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har MSB ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka, kris, krig eller krigsfara. MSB ska vidare enligt samma bestämmelse utveckla och stödja arbetet med civilt försvar, arbeta med och verka för samordning mellan berörda samhällsaktörer för att förebygga och hantera olyckor, kriser och konsekvenser av krig och krigsfara, bidra till att minska konsekvenser av olyckor, kriser, krig och krigsfara, följa upp och utvärdera samhällets arbete med krisberedskap och civilt försvar och se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom myndighetens ansvarsområde. MSB ska även företräda det civila försvaret på central nivå i frågor som har betydelse för avvägningen mellan civila och militära behov av samhällets resurser om inte något annat följer av annan författning. 41SOU 2021:25, bl.a. s. 30 f. Vid höjd beredskap ska MSB stödja berörda myndigheters samordning av åtgärder. Myndigheten ska då se till att berörda aktörer får tillfälle att samordna åtgärder, samordna information till allmänhet och media, effektivt använda samhällets samlade resurser och internationella förstärkningsresurser, och samordna stödet till centrala, regionala och lokala organ i fråga om information och lägesbilder. MSB ska också ha förmågan att bistå med stödresurser vid höjd beredskap.42 Utredningen om civilt försvar har i sitt slutbetänkande Struktur för ökad motståndskraft föreslagit nya uppgifter för MSB samt förtydliganden av MSB:s roll och fördelningen av ansvar och uppgifter inom civilt försvar och krisberedskap.43 Förslaget bereds inom . MSB har sitt säte i och bedriver därutöver verksamhet i och . Utbildningsverksamhet bedrivs i Revinge, och på . Vid utgången av 2020 var cirka 1 200 personer anställda på MSB. Myndighetens finansiering med anslag och avgiftsintäkter uppgick till 2020.44 Bland de bevakningsansvariga myndigheterna utgör även länsstyrelserna viktiga samordnande aktörer inom civilt försvar. Länsstyrelserna har uppgifter i fråga om bl.a. skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar och höjd beredskap och är geografiskt områdesansvariga myndigheter enligt förordningen om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap.45 är dessutom vid höjd beredskap högsta civila totalförsvarsmyndighet inom länet och ska därmed verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås. ska dessutom särskilt samordna de civila försvarsåtgärderna samt verka för att länets tillgångar fördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarna främjas. För det fall riket är i krig och förbindelsen mellan en del av riket och regeringen inte kan upprätthållas, eller om omedelbara åtgärder 427 och 7 a §§ förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.