sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — I 9 kap. 40 § andra stycket PBL anges att beslut om lov ska innehålla de villkor och upp- lysningar som behövs, dels utifrån ett antal olika situationer, dels i övrigt. De situationer som lagstiftaren ser framför sig är i första hand de som beskrivs nedan. Om krav på tillstånd eller anmälan till annan myndighet behövs ska beslutet om lov innehålla en upplysning om detta (9 kap. 23 § PBL). Om en förutsättning för att ett beslut om lov ska gälla är att ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdes- bestämmelser ska ha vunnit laga kraft ska beslutet om lov innehålla sådant villkor. Beslutet om lov ska i så fall också innehålla en upp- lysning om att åtgärden inte får påbörjas innan planbeslutet har vunnit laga kraft (9 kap. 36 § PBL). Genom att använda sig av ett så- dant villkor kommer överklagandetiderna för detaljplanen respek- tive lovet att löpa parallellt och byggprocessen därmed skyndas på. Bestämmelsen är avsedd att enbart tillämpas när beslutet att anta detaljplanen är okontroversiellt. I annat fall riskerar byggnadsnämn- den dels att arbetet med lovprövningen sker förgäves, dels att kom- munen begränsar sin möjlighet att enligt 13 kap. 17 § andra stycket PBL medge att en domstol endast delvis upphäver planen eller ändrar den på något annat sätt i stället för att helt upphäva beslutet att anta detaljplanen. Om byggnadsarbeten inte får påbörjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättning för gator eller andra allmänna platser eller har ställt säkerhet för ersättningen får förena beslut om bygglov med sådant villkor (9 kap. 37 § PBL). RÅ 1990 ref. 12 och HFD 2020 ref. 18. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor I en detaljplan får kommunen bestämma att lov eller startbesked för vissa åtgärder får ges vid villkor att vissa angivna förutsättningar ska vara uppfyllda, det kan vara fråga om att lov inte kan ges förrän en byggnad rivits, trafikanläggningar ordnats, markföroreningar av- hjälpts eller det har uppförts ett bullerplank (4 kap. 14 § PBL). Även om planen anger att villkoret ska vara uppfyllt för att lovet ska få ges, kan nämnden bestämma att förutsättningen ska vara uppfylld först vid prövningen av om startbesked ska få ges (9 kap. 37 a § PBL). Så- dana villkor ska sedan följas upp och prövas vid beslutet om start- besked (10 kap. 23 § första stycket 5 PBL). I ett beslut om bygglov eller marklov för en åtgärd som redan har utförts, får bestämma om skyldighet att vidta de ändringar i det utförda som behövs. I beslutet ska nämnden i så fall också ange den tid inom vilken ändringarna ska vara utförda (9 kap. 38 § PBL). Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bostads- byggnad utanför ett område med detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå be- räknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till bygg- naden (9 kap. 40 § tredje stycket PBL). Denna bestämmelse tillkom 2015 efter förslag i propositionen Samordnad prövning av buller i och plan- och bygglagen60. Syftet med förslagen i propo- sitionen var bl.a. att åstadkomma en reglering som innebär att buller som har godtagits i ett ärende enligt PBL som huvudregel inte ska få leda till senare ingripanden med stöd av miljöbalken.61 Det infördes därför också en bestämmelse i med innebörden att en tillsynsmyndighet inte ska få besluta om förelägganden eller förbud när det gäller omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad om det i bygg- lovet har angetts beräknade bullervärden och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden (26 kap. 9 a § MB). Huvudregeln är således att beräknade bullervärden vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats ska redovisas i bygglovet i de fall det görs en nybyggnad eller tillbyggnad av en bostadsbyggnad. Ett undantag gäller om det kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen. Av förarbe- tena framgår att detta kan vara fallet t.ex. om bostaden kan antas ut- sättas för omgivningsbuller enbart i ringa omfattning. 2013/14:128. 2014/15:122 s. 67. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor att kravet på redovisning av bullernivåer inte är begränsat till situa- tioner då riktvärdena riskerar att överskridas. Slutligen anges att be- räkningarna av värden för omgivningsbuller ska göras enligt samma principer som vid detaljplaneläggning.62 Bestämmelsen i 9 kap. 21 § PBL ger stöd för att vid behov ställa krav på den som söker bygglovet att lämna det underlag som behövs för prövningen även i bullerfrågan. Enligt övergångsbestämmelserna ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före och mål och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Beräknade värden för omgivnings- buller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats behöver så- ledes endast anges i mål och ärenden som har påbörjats eller . Bland de villkor som i övrigt kan behövas i lovbeslut kan nämnas krav på att t.ex. en viss byggnad ska rivas innan arbetena får påbörjas. Om eller regeringen enligt 11 kap. 12 § PBL har för- ordnat att bestämmelserna om överprövning i 11 kap. 10 och 11 §§ PBL ska tillämpas, bör även detta anmärkas i beslut som omfattas av förordnandet. Det bör framhållas att endast kan föreskriva villkor som har stöd i PBL eller i föreskrifter meddelade med stöd av kan i beslutet exempelvis inte skriva att byggherren ska underrätta grannar om att lov getts64 eller villkora lovet med att markägaren behöver ge sitt tillstånd65. Nytt beslut efter ändring vid genomförandet Bortsett från situationer när det är fråga om rättelse av skrivfel eller annan liknande uppenbar oriktighet (36 § FL) finns i den plan- och byggrättsliga regleringen ingen möjlighet att besluta om ändringar i ett lämnat lov. Om det under bygg-, rivnings- eller markåtgärds- processen uppstår sådana behov av ändringar och anpassningar av 2013/14:122 s. 46. 63Jfr HFD 2020 ref. 18. 64Se JO 2003/04 s. 377. 65Se JO 1989/90 s. 338. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor bygg-, rivnings- respektive markåtgärden som påverkar de uppgifter som har redovisats i lovet, krävs därför normalt ett nytt lov.66 har det från olika håll framförts att det är problematiskt att det i nuvarande regelverk inte är tydligt reglerat hur prövningsramen för ett givet bygglov ser ut respektive i vilken utsträckning en ändring av lovet, efter ett förenklat beslutsförfarande, skulle kunna göras. Behovet av ett sådant förenklat förfarande be- döms stort och även utan stöd i lagen uppges ett antal av bygglovs- handläggarna agera som om ett sådant stöd finns. Utredningen kan konstatera att det är relativt vanligt att en bygg- åtgärd behöver ändras efter beslut om lov bl.a. därför att åtgärden normalt inte är projekterad i alla detaljer redan inför bygglovet. Vid projekteringen kan exempelvis behov av ytterligare brandutrymnings- väg, ny placering av ventilationsutrymmen eller ändrade fönstersätt- ningar uppkomma. Det kan också handla om att en revidering be- höver ske i enlighet med en överenskommelse med granne, för att undvika en fortsatt process. En minskning i volym kan också aktua- liseras av praktiska eller ekonomiska skäl. Ändringarna kan påverka byggnadens utseende, fasad och/eller volym, på så sätt att förutsätt- ningarna för bygglovet ändras. Även om ändringen i volym är mindre än vad ett beviljat bygglov ger utrymme för och ändringen inte på- verkar redan prövade avvikelser eller justeringar som har gjorts för att minska insyn med hänsyn till en granne, krävs ett helt nytt bygg- lov där helheten prövas på nytt. För de sökande innebär detta inte bara en försenad byggprocess utan också en fördyrad process där exempelvis en ny bygglovsavgift behöver betalas. Att förfarandet vid en ändring av ansökan respektive vid mindre ändringar efter ett givet bygglov inte är reglerad kan således medföra att processen upplevs som såväl omständlig som oproportionerlig. Se våra överväganden i avsnitt 7.19.28. Ändring av beslut i överprövande instans Överprövande instans ändrar ibland ett beslut om lov på så sätt att delar av beslutet om lov upphävs till följd av att dessa delar strider mot bestämmelser i plan- och byggregelverket. Överinstans möjlig- het att på detta sätt ändra ett lovbeslut är dock begränsad. 66Jfr t.ex. MÖD 2018:13 samt MÖD:s dom i mål nr P 11651-18 och domar i mål nr P 6272--6280-20. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Av praxis från Mark- och framgår exempel- vis att det inte är möjligt att ändra ett beslut om lov om den eller de åtgärder som kvarstår när delar av beslutet upphävts inte kan prövas fristående, exempelvis därför att de olika åtgärderna rent konstruk- tionsmässigt hänger ihop i de ursprungligen inlämnade ritningarna. I dessa fall behöver frågan om lov i stället på nytt prövas i sin helhet av som första instans.67 På samma sätt som anges ovan kan ifrågasättas om det är rimligt –både tidsmässigt och processekonomiskt – att en överprövande in- stans har så begränsade möjligheter att ändra ett lovbeslut, inte minst i de situationer då alla inblandade parter är överens om ändringen. Nuvarande praxis leder också till att prövning sker av åtgärder som part inte längre har för avsikt att (fullt ut) vidta. Se våra överväganden i denna fråga i avsnitt 7.22.1. 6.7.3Startbesked och andra beslut i byggprocessen Lov- och anmälningspliktiga åtgärder får inte påbörjas innan byggnads- nämnden har gett ett startbesked (10 kap. 3 § PBL). ska med ett startbesked godkänna att en åt- gärd får påbörjas om 1) åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt plan- och byggregelverket, 2) ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant skydd, 3) ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked, 4) en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden om en sådan redovisning krävs och 5) de villkor som har uppställts för startbesked i detaljplan eller lov är uppfyllda (10 kap. 23 § PBL). Om fråga är om s.k. attefallsåtgärd räcker det att åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt plan- och byggregelverket, dvs. endast första punkten. I startbeskedet ska 1) fastställa den kontroll- plan som ska gälla för åtgärderna enligt byggherrens förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i handlägg- ningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollansvariga, 2) bestämma villkor för att få påbörja åtgär- 67Se MÖD 2019:15. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor derna, om sådana villkor behövs, 3) bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om utstakning behövs, 4) bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked och 5) ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs (10 kap. 24 § PBL). Om förutsättningarna för att ge startbesked inte är uppfyllda får besluta om att startbesked vägras. Ett sådant be- slut kan sedan överklagas av den sökande (13 kap. 3 och 15 §§ PBL). Ett startbesked för lovpliktiga åtgärder upphör att gälla den dag då beslutet om lov upphör att gälla (9 kap. 43 § PBL). Ett start- besked för anmälningspliktiga åtgärder upphör att gälla efter att startbeskedet gavs (10 kap. 25 § PBL). Om arbetena då har på- börjats men inte avslutats och ett nytt tekniskt samråd behövs, ska kalla till ett nytt sammanträde för tekniskt sam- råd eller slutsamråd om det finns förutsättningar för slutsamråd. får besluta om kompletterande villkor för bygg- eller rivningsåtgärderna eller för kontrollen om sådana villkor behövs för att uppfylla kraven enligt plan- och byggregelverket och behovet av villkoren inte kunde förutses när startbeskedet gavs (10 kap. 29 § PBL). Bestämmelserna om startbesked innehåller inte några uppgifter om formerna för hur startbeskedet ska ges, exempelvis om detta ska ske skriftligen eller om det räcker med ett muntligt besked. Av praxis framgår att allmänna lämplighetsskäl starkt talar för skriftlighet.68 Byggherren ska se till att det finns en kontrollplan för kontrollen av en bygg- eller rivningsåtgärd (10 kap. 6 § PBL). Vad som gäller för markåtgärder framgår inte av bestämmelsen. I praxis har det dock ansetts vara en naturlig följd av bestämmelsen i 10 kap. 5 § PBL att en kontrollplan ska finnas också för markåtgärder.69 Kontrollplanen ska innehålla uppgifter om 1) vilka kontroller som ska göras och vad kontrollerna ska avse, 2) vem som ska göra kontrollerna, 3) vilka anmälningar som ska göras till byggnadsnämn- den, 4) vilka arbetsplatsbesök som bör göra och 68Se MÖD:s dom i mål nr P 7235-13. 69Jfr MÖD:s dom i mål nr P 2162-20. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor när besöken bör ske, 5) vilka byggprodukter som kan återanvändas och hur dessa ska tas om hand, och 6) vilket avfall som åtgärden kan ge upphov till och hur avfallet ska tas om hand, särskilt hur man avser att möjliggöra materialåtervinning av hög kvalitet och avlägsnande och säker hantering av farliga ämnen. Kontrollplanen ska vara anpassad till omständigheterna i det en- skilda fallet och ha den utformning och detaljeringsgrad som behövs för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa att alla väsentliga tekniska egenskapskrav uppfylls, förbudet mot förvanskning enligt 8 kap. 13 § PBL följs och kraven på varsamhet enligt 8 kap. 17 och 18 §§ PBL uppfylls (10 kap. 7 § PBL). Om en ombyggnad ska genomföras i etapper ska tidpunkterna för detta framgå av kontrollplanen (7 kap. 1 § PBF). Av kontrollplanen ska det också framgå i vilken omfattning kon- trollen ska utföras inom ramen för byggherrens dokumenterade egen- kontroll eller av någon som har särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om sådana åtgärder som kontrollen avser (sakkunnig) och som kan styrka sin sakkunnighet med ett certifikat (10 kap. 8 § PBL). Kontrollplan krävs alltid med undantag för den situation att det handlar om en rivningsåtgärd och i det enskilda fallet har beslutat att det inte behövs någon kontrollplan (10 kap. 18 § andra stycket PBL). Av förarbetena70 framgår att systemet med kontrollplan förtydli- gades både avseende innehåll och form i samband med införandet av PBL. Syftet med detta var att åtgärda negativa erfarenheter med det tidigare systemet och för att åstadkomma en förtroendeingivande kontroll. Framtagandet av de äldre kontrollplanerna kritiserades för att ske slentrianmässigt efter mallar och att de blev nästan likadana oavsett projektets omfattning och komplexitet. Frågan nu är dock om det nuvarande systemet inte har blivit allt- för oflexibelt. Till skillnad från vad som gäller för kravet på kontroll- ansvarig har byggnadsnämnderna, med undantag för rivningsåtgärder, inte möjlighet att besluta om att en kontrollplan inte krävs i ett en- skilt fall. Detta oavsett hur liten eller enkel åtgärden är. vållar det den enskilde byggherren – och då särskilt ”engångsbygga- ren” – ofta stort huvudbry att ta reda på vilken utformning och inne- håll en kontrollplan för en mindre åtgärd bör ha. 2009/10:170 Del 1 s. 302 ff. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Av förarbetena71 framgår att regeringen ansåg att det var lämpligt att skulle ta fram exempel på hur en kontrollplan skulle kunna utformas för att uppfylla föreskrivna krav. Det skulle dock inte vara fråga om en typkontrollplan som skulle användas i alla lägen eftersom varje kontrollplan borde vara objektsspecifik. har på PBL Kunskapsbanken lagt ut allmän information om en kontrollplans utformning.72 Informationen innehåller dock inte exempel på utformning av kontrollplan utifrån olika åtgärder. Ett antal kommuner har dock tagit fram sådana mallar för olika åtgärder eftersom sådana efterfrågas av byggherrarna. Även om det ibland finns mallar att använda framstår kravet på kontrollplan för samtliga byggåtgärder, exempelvis vid en mindre åt- gärd som att uppföra ett plank eller vid en ändrad användning utan byggåtgärd, dock oftast inte bara som onödigt byråkratiskt utifrån ett byggherreperspektiv, utan också som onödigt ur ett kontroll- perspektiv. Vidare kan delar av den kritik som framfördes mot kon- trollplanerna i ÄPBL – att de slentrianmässigt gjordes efter mallar och blev nästan likadana – anses kvarstå när det gäller dessa enkla åtgärder. Som har nämnts tidigare är det byggherren som ansvarar för att ett förslag till kontrollplan upprättas och lämnas till byggnadsnämn- den senast vid det tekniska samrådet (10 kap. 18 § första stycket PBL; se även nedan). Av förarbetena73 framgår dock att byggnads- nämnden innan startbesked ges bör komplettera kontrollplanen med sådana kontroller som krävs enligt verkställighetsföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Exempel på sådana obligatoriska kontroller är ventilationskontrollen enligt 5 kap. PBF och energi- besiktning enligt lagen (2006:985) om energideklarationer. För den kontroll som ska göras av åtgärden ska det finnas en eller flera kontrollansvariga (10 kap. 9 § PBL). I vissa situationer krävs dock inte någon kontrollansvarig. Dessa situationer är att göra små ändringar av en- eller tvåbostadshus, om inte be- slutar annat (10 kap. 10 § PBL) eller sådana andra små åtgärder som avses i 7 kap. 5 § PBF. Exempel på de sistnämnda åtgärderna är att vidta en åtgärd med uthus, garage och andra små byggnader eller att uppföra eller ändra ett komplementbostadshus eller komplement- byggnad eller vidta annan s.k. attefallsåtgärd. För båda fallen gäller 2009/10:170 Del 1 s. 305. 72www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/byggprocessen/kontrollplan/ kontrollplanens-utformning/, hämtad . 2009/10:170 Del 1 s. 302 ff. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor dels att åtgärderna ska vara relativt okomplicerade, dels att byggnads- nämnden bedömer att byggherren kan uppfylla sitt ansvar enligt 10 kap. 5 § PBL utan stöd av en kontrollansvarig. Byggnadsnämn- dens bedömning i fråga om behovet av kontrollansvarig får inte över- klagas (13 kap. 2 § PBL). Se avsnitt 7.20.2–3 för våra överväganden avseende behovet av änd- ring i regelverket för kontrollplan respektive kontrollansvarig. Ifråga om lov- och anmälningspliktiga åtgärder ska byggnadsnämn- den utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om det krävs en kontroll- ansvarig, ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt eller bygg- har begärt ett sådant samråd (10 kap. 14 § PBL). Tekniskt samråd behövs inte för s.k. attefallsåtgärder eller för flyttning av en enstaka enkel byggnad, om inte beslutar annat. får besluta att tekniskt samråd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. bedömning i fråga om behovet av tekniskt samråd får inte överklagas (13 kap. 2 § PBL). Kallelsen till det tekniska samrådet ska vara skriftlig och skickas till byggherren och den eller dem som är kontrollansvariga. Om det inte behövs något tekniskt samråd, ska i beslutet om lov eller möjligt därefter eller efter det att an- mälan har kommit in ge startbesked eller förelägga byggherren att ge in de ytterligare handlingar som behövs för nämndens prövning i frågan om startbesked (10 kap. 22 § PBL). Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett startbesked för byggåtgärder förrän har gett ett slutbesked, om nämnden inte beslutar annat (10 kap. 4 § PBL). I samband med att byggåtgärder som har omfattats av ett tekniskt samråd avslutas ska kalla till ett sammanträde för slutsamråd, om det inte är uppenbart obehövligt (10 kap. 30 § PBL). En kallelse till slutsamråd ska vara skriftlig (10 kap. 31 § PBL). Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor ska med ett slutbesked godkänna att en eller flera åtgärder ska anses slutförda och, i fråga om byggåtgärder, att byggnadsverket får tas i bruk om byggherren har visat att alla krav som gäller för åtgärderna enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och nämnden inte har funnit skäl att ingripa enligt 11 kap. PBL (10 kap. 34 § PBL). Ett slutbesked får dock ges även om det finns brister i uppfyllandet som är försumbara. ska i så fall i slutbeskedet göra de anmärkningar som behövs med anledning av bristerna (10 kap. 35 § PBL). Om ett slutbesked inte kan ges på grund av att en brist som inte är försumbar behöver avhjälpas eller på grund av att en kon- troll behöver göras i ett senare skede, får ge ett slutbesked som är beroende av att bristen avhjälps eller att kontrollen görs (interimistiskt slutbesked). Ett interimistiskt slutbesked får av- se etapper i ett projekt. Om det behövs, ska nämnden i ett interimis- tiskt slutbesked ange vad som gäller i fråga om möjligheterna att ta ett byggnadsverk i bruk. När bristen är avhjälpt eller kontrollen är gjord ska nämnden slutligt pröva frågan om slutbesked (10 kap. 36 § PBL). Bestämmelserna om slutbesked innehåller inga uppgifter om for- merna för hur slutbeskedet ska ges, exempelvis om detta ska ske skriftligen eller om det räcker att beskedet lämnas muntligen. Av praxis framgår att även om allmänna lämplighetsskäl starkt talar för att slutbesked enligt PBL bör vara skriftliga har även munt- liga slutbesked rättsverkan.74 Att det av lagtexten är tydligt att kallelsen till slutsamråd ska ske skriftligen (10 kap. 31 § PBL), men inte tydliggörs i vilken form be- slutet om slutbesked ska lämnas, får anses både olämpligt och inkon- sekvent. Vidare har vi i vårt utredningsarbete fått synpunkter på att frågan om när något ska anses vara taget i bruk ibland inte går att fastställa och att slutbeskedet i dessa situationer upplevs som onödigt utifrån ett byggherreperspektiv. Detta gäller exempelvis vid åtgärden att uppföra ett plank eller en mur eller att fälla ett träd. I denna typ av ärenden kan det således inte bli aktuellt med någon sanktion enligt 11 kap. PBL för att anläggningen eller trädet har tagits i bruk innan slutbesked getts. Några sanktionsbestämmelser för dessa situationer finns inte heller i 9 kap. PBF. Den enda funktion slutbeskedet i dessa 74Se MÖD 2019:11. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor situationer har är att vara en signal på att ärendet hos byggnadsnämn- den kan avslutas. Se ovan om startbesked samt avsnitt 7.20.1 för våra överväganden om krav på slutbesked. Om tar ut en avgift för handläggningen av ett ärende om lov eller förhandsbesked respektive anmälan, ska nämn- den i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har fastställts (9 kap. 40 a och 47 §§ PBL). Paragrafen 9 kap. 40 a § PBL infördes i PBL 2019 efter förslag i propositionen Reduktion av avgift för lov, förhands- besked och anmälan75. Syftet med införandet av bestämmelsen har inte närmare angetts i förarbetena. Det finns inte heller någon vägledning i förarbetena om vilka uppgifter som bör ingå i redovisningen. Lämpligt synes dock vara att i beslutet ange avgiftens storlek och med stöd av vilka bestämmelser som avgiften har debiterats (jfr 32 § första stycket förvaltningslagen). Det kan även vara lämpligt att ange hur betalning ska ske, när betalning ska ske, hur avgiftsbeslutet kan överklagas (i den mån avgiftsbeslutet är ett separat beslut skilt från beslutet om lov eller förhandsbesked) samt att mervärdeskatt inte utgår på avgift som avser myndighetsutövning.76 Det ligger också i sakens natur att redovisningen bör innehålla en beskrivning av hur avgiften har beräknats utifrån utformningen av kommunens beslu- tade taxa enligt 12 kap. 8 och 10 §§ PBL. I denna del är det av vikt att redovisa hur avgiften är kopplad till olika delar av handläggningen.