sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — 10www.socialstyrelsen.se/om-socialstyrelsen/pressrum/press/minskning-av-aldre-som-fatt- hemtjanst-under-pandemin/ följer löpande effekterna av covid-19 och har analyserat hur hemtjänstinsatserna till äldre har påverkats under pandemin. 11Socialstyrelsen (2021). Vård och omsorg för äldre, s. 106–107. 12Ibid, s. 95–96. 13Socialstyrelsen (2019). Följa upp insatser som beviljats genom förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. Dagens vård och omsorg om äldre 3.1.3Insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården fick 364 000 personer (oavsett ålder) minst en insats i den kommunala hälso- och sjukvården. Cirka 300 000 av dessa var – kvinnor och män. av personer fick vård inom den kommunala hälso- och sjukvården.14 hälso- och sjukvård ges både i särskilt boende och ordi- närt boende (sjukvård i hemmet). I åldersgruppen bodde av kvinnorna och av männen i särskilt boende. av patienterna fick vård inom den kommunala hälso- och sjukvården . Övriga har det mer sällan. 3.1.4Både hälso- och sjukvård och socialtjänstinsatser Av de sammanlagt 363 709 personer oavsett ålder – 217 358 kvinnor och 146 351 män – som var mottagare av hälso- och sjuk- vård 2019, fick insatser . fick även insatser genom och bodde i särskilda boen- den. Här var skillnaderna mellan kvinnor och män relativt liten.15 Patienter i hälso- och sjukvård behöver ofta både vård och sociala insatser. Vårdåtgärder och sociala insatser kan behöva utföras av flera olika verksamheter. De kan utföras både av verksam- heter i egen regi och av andra utförare. Här är ett exempel på vilka som kan finnas runt en person som får kommunalt finansierad hälso- och sjukvård: –kommunen som huvudman för och hälso- och sjukvård –regionen som huvudman för hälso- och sjukvård, –olika vårdgivare och –olika utförare av socialtjänst.16 14Socialstyrelsen (2020). Statistik om insatser i hälso- och sjukvård 2019. 16Socialstyrelsen (2019), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård, s. 16. Dagens vård och omsorg om äldre Samma insats kan vara både socialtjänst och hälso- och sjukvård I betänkandet God och nära vård – Vård i samverkan – beskrivs hur det ibland kan vara svårt att avgöra om en specifik handling för en enskild är en hälso- och sjukvårdsinsats eller en socialtjänstinsats.17 Det kan vara avgörande när det till exempel gäller samverkansform med andra aktörer, skyldigheten att föra patientjournal eller doku- mentation i personakt och i förlängningen vilken huvudman som finansierar insatsen. För att avgöra om en insats är en hälso- och sjukvårdsåtgärd eller en socialtjänstinsats måste man se till bakgrunden och syftet. Om syftet är att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador hos individen är det hälso- och sjukvård. Om handlingen i stället utförs som en del av ett av socialnämnden bedömt bistånds- behov är det socialtjänst. I praktiken kan rättstillämpningen ändå ställas inför svåra gränsdragningar. Ett sådant exempel är att hälso- och sjukvårdsåtgärder kan utföras som egenvård enligt Socialstyrel- sens föreskrifter (SOSF 2009:6) och därmed inte längre formellt ses som hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL. Den enskilde kan behöva hjälp med att ta ett läkemedel eller att lägga om ett sår på grund av funktionsnedsättning och kan då beviljas det efter prövning av socialnämnden. Det är då en social- tjänstinsats.18 Området är omdiskuterat och komplext. 3.1.5Mycket vård och stöd ges av anhöriga Insatser som ges av anhöriga ökar. Det bekräftas av olika undersök- ningar. Det påverkar kompetensförsörjningen inom vården och om- sorgen om äldre. I genomsnitt ger av den vuxna befolkningen omsorg till en närstående. Uppskattningsvis 40–50 pro- cent av alla omsorgstimmar utförs av andra äldre personer. Ofta handlar det om omfattande insatser, exempelvis till en partner med demenssjukdom.19 infördes en bestämmelse i 5 kap. 10 § SoL som tydliggör att ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre God och nära vård. Vård i samverkan, s. 133. Delbetänkande av Utredningen utveckling för god och nära vård. 18Ibid, s. 133–134. 19Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre, s. 35. Dagens vård och omsorg om äldre eller som stödjer en person med funktionsnedsättning. Anhörig- stödet ska kännetecknas av individualisering, flexibilitet och kvali- tet.20 Regionerna saknar motsvarande skyldighet, men hälso- och sjukvården har ett ansvar att identifiera och arbeta hälsofrämjande och förebyggande med personer eller grupper som riskerar att drab- bas av ohälsa.21 Regeringen har dock markerat att hälso- och sjuk- vården ska i förebyggande syfte uppmärksamma om anhöriga riske- rar att drabbas av ohälsa på grund av att de vårdar eller stödjer en närstående.22 har haft regeringens uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stödjer närstående äldre personer.23 Uppdraget är nu redovi- sat.24 Syftet med den kommande strategin är att utifrån bästa till- gängliga kunskap bidra till att stöd till anhöriga som vårdar eller stödjer en närstående äldre är tillgängligt och utformat efter behov. 3.2Många utförare av vård och omsorg För att kunna ge en tydligare bild av vad som påverkar kompetens- försörjningen inom vården och omsorgen om äldre så behöver utförarna – arbetsgivarna – beskrivas. Organiseringen ser olika ut utifrån kommunernas förutsättningar, men det är alltid kommunen som är ytterst ansvarig för verksamheten. I Enhetsundersökningen25 som genomför varje år26 har cirka 2 000 hemtjänstverksamheter och över 2 000 SÄBO redo- visats. Kommuner och Regioner (SKR) anger cirka 1 700 SÄBO och cirka 3 000 hemtjänstenheter.27 2008/09:82. Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående, s. 21. 213 kap. 2 § HSL. 2008/09:82, s. 16. 23Regeringen (2019). Uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga som vårdar eller stödjer närstående äldre personer. Diarienummer: S2019/04223/FST. 24Socialstyrelsen (2020). Anhöriga som vårdar eller stödjer närstående äldre personer. Under- lag till en nationell strategi. 25www.socialstyrelsen.se/statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/aldreomsorg/hemtjanst-och-sarskilt-boende/ – hämtad . 26Enhetsundersökningen genomfördes inte 2020 på grund av coronapandemin. 27Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Fakta om äldreomsorgen i ljuset av coronapan- demin. Dagens vård och omsorg om äldre 3.2.1Privata utförare inom vård och omsorg infördes lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV. Privata ut- förare inbjuds att ingå i det offentligt finansierade utbudet. Valfri- hetssystemen går under olika namn beroende på verksamhetsområde, till exempel kundvalsmodell inom äldreomsorgen eller vårdval inom hälso- och sjukvården. Regionerna måste tillämpa LOV i primärvår- den. För kommuner är det frivilligt att använda sig av valfrihets- system, till exempel inom ramen för socialtjänstlagen eller LSS. När beslut har fattats om att införa valfrihet inom ett verk- samhetsområde ska lagen om valfrihetssystem, LOV, användas. Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling kan också tillämpas, 160 kommuner har infört LOV och 114 kommuner har inte haft LOV medan 16 kommuner har fattat beslut om att avbryta LOV. Kommuner som har avslutat sina LOV-system har primärt angivit att det varit få brukare som valt andra utförare än den kommunala, eller att få företag valt att etablera sig i kommunen.28 har antalet kommuner med LOV varit relativt stabilt. är den vanligaste verksamheten i kommunerna där valfrihetssystem enligt LOV tillämpas. En utveckling är däremot att färre företag är verksamma inom hemtjänst enligt LOV. Orsakerna tros vara ett ökat fokus på avtalsuppföljningar, tillståndsplikt för leverantörerna samt ett ansträngt ekonomiskt läge för kommunerna. Av de 160 kommunerna med valfrihetssystem i drift tillämpar 157 kommuner detta inom . 22 kommuner har även in- fört valfrihetssystem för särskilda boenden för äldre. Det område som ökat mest är LOV inom särskilt boende för äldre.29 De som valt bort LOV eller inte tagit ställning är främst mindre kommuner i det inre av och i norra . är den största kommunen som helt saknar valfrihetssystem. bodde nästan 84 000 personer som var äldre än på särskilt boende och knappt 5 500 befann sig på en kort- tidsplats. Majoriteten bodde på ett särskilt boende och korttidsplats som drivs i regi. Antalet äldre på särskilt boende i kom- munal i regi har varit relativt stabilt . Mellan och minskade antalet äldre 28https:///skr/demokratiledningstyrning/driftformervalfrihet/valfrihetssystemochersa ttningsmodeller/socialomsorg/valfrihetssystemikommunerbeslutslaget2020.33705.html 29Sveriges Kommuner och Regioner. Beslutsläge, LOV-införande, juli, 2020. Dagens vård och omsorg om äldre på särskilda boenden i regi med drygt 3 200 personer () vilket är den största minskningen . minskade även antalet personer på korttidsplats i regi med 1 500 personer (). Även antalet äldre på särskilt boende och korttidsplats i enskild regi minskade. hade nästan 236 000 personer beviljad hem- tjänst i ordinärt boende. Knappt 40 000 äldre hade hemtjänst utförd i enskild regi, vilket motsvarar . När det gäller hem- tjänsttimmar var andelen ännu större. En av för äldre utfördes i enskild regi.30 Vård- och omsorgsverksamhet i enskild regi omfattar, utöver före- tag, även föreningar, stiftelser och samfälligheter. De aktörerna brukar i regel vara idéburna. Kännetecknande för de idéburna aktö- rerna är att de frivilligt valt att gå samman kring en idé och värde- grund, att allmännytta eller medlemsnytta är deras främsta drivkraft samt att eventuella överskott går tillbaka till verksamheten och därmed kommer samhället till godo. Föreningar, stiftelser (och enskilda) utgör en del i kategorin pri- vata utförare. Volymen verksamhet som köps från idéburna aktörer utgörs av cirka 1/8 i förhållande till verksamhet som köps från pri- vata företag (for profit). Regionerna har ökat sina köp från idéburna aktörer 2012–2019, medan kommunernas köp ökat med endast tre procent.31 3.2.2Utökad tillståndsplikt för att bedriva verksamhet behöver privata aktörer tillstånd för att bedriva hem- tjänst.32 Totalt kom 590 ansökningar om att bedriva sådan verksam- het in till Inspektionen för vård och omsorg () . De flesta ansökningar (360 av 590) gäller verksamheter som bedrevs 30Socialstyrelsen (2021). Statistik om socialtjänstinsatser till äldre och personer med funk- tionsnedsättning efter regiform 2020. 2017/18:158. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfär- den. Dagens vård och omsorg om äldre redan innan aktörerna behövde tillstånd. Men det verkar också ha tillkommit nya aktörer. 230 ansökningar om tillstånd har kommit in till där det inte framgår att verksamheten var i drift innan de ansökte om tillstånd. har endast fått ett fåtal ansökningar om tillstånd för biståndsbedömt trygghetsboende efter att detta blev tillståndspliktigt för privata aktörer 2019. I sin första rapport33 beskriver Tillitsdelegationen vad som utgör den sammantagna styrningen av offentligt finansierad verksamhet: –regelstyrning i form av lagar, regler och förordningar –ekonomistyrning, ekonomisk budgetering och uppföljning –prestationsstyrning med kontroll av kvalitet, effektivitet och mål- uppfyllelse, samt –normativ styrning med värdegrund, ledarskap och kultur. Ekonomisk styrning och ersättningsmodeller är alltså en del av denna sammantagna styrning. Den styrning som tillämpas i kom- munen, exempelvis genom kommunala riktlinjer, påverkar de insat- ser som ges i äldreomsorgen. Därmed påverkas även arbetsvillkoren och yrkesutövningen. Modeller för valfrihetssystem och ersättning Kommunerna har valt olika modeller för sina valfrihetssystem. De kan omfatta serviceinsatser, omvårdnadsinsatser, hemsjukvård, dele- gerad hemsjukvård var för sig eller i kombination. Ersättningen är oftast baserad på en analys av vad den egna verksamheten kostar men andra faktorer har också betydelse, såsom prisnivån i andra kom- muner i regionen, marknadssituationen, effektiviseringskrav och politiska prioriteringar. Det är inom som flest kommuner infört valfrihets- system. Godkända leverantörer enligt lagen om valfrihetssystem, Jakten på den perfekta ersättningsmodellen. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Delbetänkande av Tillitsdelegationen. Dagens vård och omsorg om äldre LOV, ska ha samma villkor. Det gäller både kvalitetskrav och ersätt- ningsbelopp. SKR har gjort en inventering bland landets kommuner 2019.34 De vanligaste modellerna som ersättning utgår ifrån baserar sig på biståndsbeslutad/beviljad tid eller för tiden som utförs av utförarna i förhållande till biståndsbeslutet, utförd tid. Vissa kommuner har dock andra modeller. Det kan exempelvis handla om ersättning ut- ifrån olika nivåbeslut. Val av ersättningsmodell sker utifrån lokala förutsättningar och prioriteringar. För att skapa rättvisa ekonomiska villkor, differen- tieras ersättningen till utförarna utifrån olika faktorer, till exempel: –typ av tjänst som service, omvårdnad, hemsjukvård –tidsdifferentiering: dag, kväll, natt, helg, –geografisk differentiering: tätort, glesbygd, landsbygd, –regiform: egen eller privat. Stor spridning i ersättningen Det är stor spridning mellan kommunernas ersättningar. 2019 var genomsnittet för omvårdnadsinsatser i egen regi och privat regi , men beloppet varierade per timme.35 Till viss del förklaras spridningen av att kommunerna ersätter på olika sätt. Det kan handla om att ersättning utgår för beviljad tid, per tjänst, eller för utförd tid som antingen är elektroniskt uppmätt eller manuellt inrapporterad. En annan förklaring kan vara kravställandet 34Sveriges Kommuner och Regioner (2019). Ersättningssystem för hemtjänst. smodeller/socialomsorg/ersattningssystem/ersattningssystemhemtjanst2019.31355.html 35https:///demokratiledningstyrning/driftformervalfrihet/valfrihetssystemochersattni ngsmodeller/socialomsorg/ersattningssystem/ersattningssystemhemtjanst2019.31355.html Dagens vård och omsorg om äldre kring de tjänster som upphandlas.36 Kommunerna anger en rad andra faktorer som påverkar priset. –bomtider/utebliven insats, kommuner uppger att grundersätt- ning räknas upp för detta, –kringtider såsom resor, –dokumentation etcetera, –startersättning för nya brukare, –målrelaterad ersättning. Andra exempel som lyfts är att extra ersättning utgår till utförare som erbjuder sin personal sammanhållen arbetstid och rätt till heltid.37 Äldreomsorgens kostnadsutveckling redovisas enligt nedanstående tabell 1 i budgetpropositionen 2021. Särskilt boende (SÄBO) står för den största delen av kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre. Vid en jämförelse kan det konstateras att kommunernas sammanlagda kostnader har ökat med . Tabell 3.1 Kommunens kostnader för vård och omsorg om äldre Källa: , Statistikdatabasen och regionernas verksamhetsindelade bokslut, 2019, Rikstotal, RS för kommuner. Siffrorna härrör och är preliminära, (ur Budgetpropositionen 2021). 36För fördjupning, se webbplats Valfrihetswebben, – hämtad . 37https://dhs.sp.regeringskansliet.se/kom/S_2019_04/Administrativt/Betänkandet/Underla gsmaterial/SKR/Presentation%20om%20hemtjanstersattningar%202019.pdf%20.pdf Dagens vård och omsorg om äldre I för vård och omsorg om äldre38 analy- seras kostnadsutvecklingen enligt följande: Kommunernas kostnader för vård och omsorg för äldre har ökat med , även om kostnaderna minskade mellan . De drivs framför allt av ökade kostnader för hem- tjänsten, vilket i sin tur beror både på att fler personer får hemtjänst och att kostar mer per person . Även kostna- derna för särskilt boende har ökat, medan kostnaderna har sjunkit något för korttidsboende och dagverksamhet. 38Socialstyrelsen (2021). Vård och omsorg för äldre, s. 31. 4Personalen inom vården och omsorgen om äldre Detta kapitel innehåller en genomgång av de personalkategorier som arbetar inom vården och omsorgen om äldre. Här redogörs också för anställningsformer, rörlighet, sjuktal och genomsnittlig avgångsålder. Siste redovisas en prognos för det framtida behovet av personal. 4.1.1Biståndsbedömningen – porten in i verksamheten Biståndshandläggare finns i alla kommuner men kallas ibland bi- ståndsbedömare, hemtjänstassistent eller något annat. Biståndshand- läggaren arbetar med myndighetsutövning enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, bedömer behov och fattar beslut i biståndsärenden. Biståndshandläggaren behöver därför ta reda på vad den sökande be- höver hjälp med och vilka sysslor hon eller han klarar av att utföra själv. I biståndshandläggarens uppgift brukar också ingå att informera om vilka insatser kommunen har att erbjuda. kan det finnas flera möjliga sätt att få hjälp. Exempelvis kan hemtjänst kombinerad med dagverksamhet vara ett alternativ till särskilt boende. Hänsyn ska i största möjliga mån tas till den enskildes önskemål. Vissa kom- muner erbjuder kundval inom äldreomsorgen. Det betyder att den äldre själv får välja vem som ska utföra de insatser som har beviljats. Biståndshandläggaren ger information om vilka utförare som finns att välja emellan. I biståndshandläggarens arbete kan också ingå att följa upp insat- serna. Biståndshandläggaren för dokumentation och ser till att indi- viduella möten, vårdplaneringar och samverkan med övrig personal, myndigheter samt den äldres anhöriga bokas in vid behov. Personalen inom vården och omsorgen om äldre var av biståndshandläggarna ansvariga för i genomsnitt 106 äldre personer. Det framgår av öppna jämförelser, som redovisas av Socialstyrelsen.1 Biståndshandläggarna har således en central roll i vården och omsorgen om äldre. Undersköterska inom , hemsjukvården/den kommu- nala hälso- och sjukvården eller på särskilda boenden (SÄBO) är största yrkesgrupp. Enligt yrkesregistret2 fanns det 2019 cirka 132 300 undersköterskor i hemtjänst, hemsjukvård och på SÄBO och 78 600 vårdbiträden. Undersköterskor och vårdbiträden utgör de största yrkesgrupperna inom vården och omsorgen om äldre. I betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) görs antagandet att det finns omkring 180 000 yrkesverksamma undersköterskor varav arbetar i kommunen och 25 pro- cent i regionen. Denna uppskattning baseras på uppgifter från Kommuner och Regioner (SKR), Vårdföretagarna, utifrån verksamheternas egen uppskattning av antalet. Med begreppet undersköterska avses, enligt samma betän- kande, personer som har en examen från gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller motsvarande tidigare gymnasieprogram eller godkänd utbildning i vård- och omsorgsprogrammets yrkesämnen inom vuxenutbildningen.3 I regeringens departementspromemoria Ds 2020:15 om reglering av undersköterskeyrket framhålls att det är komplicerat att bedöma det exakta antalet yrkesverksamma undersköterskor. Detta beror delvis på vilken beräkningsgrund som väljs: utbildning, yrkestitel eller arbetsuppgifter. Den uppskattning som gjorts i betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) av antalet yrkesverksamma undersköterskor baseras på verksamheternas själv- skattning utifrån hur verksamheterna själva definierar vilka som är undersköterskor. 1Socialstyrelsen (2020). Öppna jämförelser 2020. 2www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/arbetsmarknad/sysselsattning- forvarvsarbete-och-arbetstider/yrkesregistret-med-yrkesstatistik/pong/tabell-och- diagram/30-vanligaste-yrkena/ – hämtad . Stärkt kompetens i vård och omsorg. Betänkande av Utredningen av yrket undersköterska, s. 10, 229. Personalen inom vården och omsorgen om äldre Det finns en historisk förklaring till en del oklarheter. I betän- kandet Läs mig! reder man ut begreppen.4 För var undersköterskor en personalgrupp inom hälso- och sjukvården, medan vårdbiträden var verksamma inom både och hälso- och sjukvården. fanns gymnasiala yrkesför- beredande utbildningar för båda yrkesgrupperna, vårdlinjen och soci- ala servicelinjen. Men när omvårdnadsprogrammet infördes i gymnasieskolan slogs dessa utbildningar ihop. Det fanns även korta utbildningar för vårdbiträden, utan krav på tidigare yrkeserfarenhet () och med föregående yrkeserfarenhet (). I arbets- organisationer i kommuner och hos privata utförare har de båda yrkes- benämningarna på många håll funnits kvar. I en del arbetsorganisationer som tillämpar denna uppdelning har den med tiden kommit att beskriva ifall den anställde har adekvat yrkesutbildning för sitt arbete (1 400 poäng i yrkesämnen) (under- sköterska) eller inte (vårdbiträde). Flera vårdbiträden kan ändå ha olika former av äldre vårdbiträdesutbildningar eller ofullständig undersköterskeutbildning, skriver utredningen.5 Utöver undersköterskor och vårdbiträden finns flera grupper av legitimerad personal inom vården och omsorgen om äldre. Nationell statistik över legitimerad personal visar att cirka 13 870 sjukskö- terskor, 2 700 arbetsterapeuter, 1 940 fysioterapeuter och knappt 40 dietister arbetar i verksamheterna.6 Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer, s. 306. Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. 5Ibid, s. 306. 6I 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), PSL, anges de 21 yrken som är legitima- tionsyrken inom hälso- och sjukvården. Beteckningen legitimerad får enligt 6 kap. 3 § PSL användas endast av den som fått legitimation. Personalen inom vården och omsorgen om äldre Tabell 4.1 Legitimerad personal inom vården och omsorgen av äldre Antal legitimerad personal inom vården och omsorgen av äldre 2017–2018, samt andel (%) fördelat på kön och verksamhetsområde Källa: , Vård och omsorg för äldre, Lägesrapport . Uppgifterna gäller antal anställda och gör ingen skillnad på heltider och deltider. Med anställd avses alla som utfört ett lönearbete i minst . * För dietisterna redovisas inga andelar p.g.a. låga tal. Källa: Legitimerade omsorgs- och vårdyrkesgruppers arbetsmarknadssituation (LOVA), . Sjuksköterskor arbetar inom en mängd olika verksamheter och därmed varierar arbetsuppgifter, ansvar och krav på kompetens och ansvar. Omvårdnad är den legitimerade sjuksköterskans specifika kompetens. Sjuksköterskan ansvarar självständigt för kliniska beslut som erbjuder människor ökade möjligheter att förbättra, bibehålla eller återfå sin hälsa, hantera hälsoproblem, sjukdom eller funktions- nedsättning och uppnå bästa möjliga välbefinnande och livskvalitet fram till döden. Det handlar om att självständigt och i teamsam- verkan och tillsammans med patienten och anhöriga ansvara för bedömning, diagnostik, planering, genomförande och utvärdering av omvårdnaden. Arbetet ska utföras i enlighet med gällande lagar, författningar och andra styrdokument för hälso- och sjukvården. Arbetsterapeuten bedömer hur personer med skada eller sjukdom har förmåga och förutsättningar att utföra dagliga aktiviteter i samspel med förhållanden i omgivningen. Åtgärderna bygger på resultatet av bedömningen och syftar till att personen ska bli delaktig i de dagliga aktiviteterna och på så sätt uppnå hälsa och välbefin- nande. En viktig del i arbetsterapeutens arbete är att prova ut och anpassa olika hjälpmedel som kan underlätta tillvaron för patienten. Arbetsterapeuten arbetar med patienten individuellt eller i grupp. Personalen inom vården och omsorgen om äldre Ofta sker arbetet i team med andra yrkesgrupper, såsom fysiotera- peuter, psykologer, sjuksköterskor, logopeder och läkare.7 är fysioterapeut skyddad yrkestitel för sjukgymnaster och den benämning som ska användas på yrkeskåren i första hand. Fysioterapeuter finns i hela hälso- och sjukvården. De största målgrupperna som fysioterapeuter behandlar inom hälso- och sjukvården är personer med hjärt- och kärlsjukdomar, lungsjuk- domar, neurologiska, psykiska och reumatologiska sjukdomar samt tumörsjukdomar. Det hälsofrämjande arbetet innefattar folkhälso- arbete i vid mening, både inom och utom hälso- och sjukvården, exempelvis undervisning om vikten av fysisk aktivitet och motion.