sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Kommunerna kommer således att genom materiella krav i detalj- plan och områdesbestämmelser indirekt även fortsättningsvis kunna förfoga över lovplikten inom vissa områden och för vissa åtgärder. Även genom utpekanden i översiktsplan kommer kommunerna att kunna påverka lovplikten. På så vis kan lovplikten regleras uteslutande genom lag, som kommunerna behåller visst inflytande över vilka åtgärder som ska omfattas av lovplikt och inte, särskilt vad beträffar värdefulla byggnadsverk och områden, och därigenom ock- så möjligheten att styra bebyggelseutvecklingen i kommunen. Vi har fått synpunkter på att denna ”indirekta lovplikt” blir svårare att förstå för den enskilde än en lovplikt som uttryckligen anges i planen. Utifrån våra överväganden kring fördelarna med en lovplikt endast i författning, bedömer vi dock att vår lösning trots allt är mer ändamålsenlig. Bestämmelserna finns i 4 kap. 15 och 42 §§ samt 9 kap. 2 § PBL. 7.5.5En utökad bygglovsplikt för vissa åtgärder Förslag: Krav på bygglov ska som huvudregel gälla enhetligt för varje lovpliktig åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan respektive som inte gör det. Utökade krav på lov ska dock gälla om åtgärden vidtas nära gräns eller järnväg, i ett s.k. skyddat område eller i ett s.k. värde- fullt område. En utökad bygglovsplikt för vissa åtgärder Som ovan har nämnts, bör den främsta utgångspunkten vid formuler- ingen av en ny lov- och anmälningsplikt vara att förprövningen ska bidra till de materiella reglernas genomslagskraft. Med denna utgångs- punkt bör omfattningen av krav på lov generellt styras av vilken om- givningspåverkan (i bred bemärkelse) som åtgärden riskerar att gene- rera. Vi bedömer med anledning härav att lovplikten bör differentieras beroende på om åtgärden avses vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller i ett område som inte gör det (se avsnitt 7.5.2). Enligt vår mening – som också fått stöd i vårt utredningsarbete – finns vidare skäl för en utökad lovplikt för åtgärder som ska vidtas inom vissa särskilda områden. Det handlar dels om åtgärder nära gräns (i huvudsak tomt- respektive fastighetsgräns) eller järnväg (se av- snitt 7.8), dels i s.k. skyddade områden (mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret, se avsnitt 7.9) och dels i s.k. värde- fulla områden (områden som är särskilt värdefulla från historisk, kultur- historisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, se avsnitt 7.10). Bestämmelsen finns i 9 kap. 3 § PBL. 7.6Krav på lov för byggnader 7.6.1Lovplikt för nybyggnad av byggnad som inte är en komplementbyggnad Förslag: Bygglov ska krävas för nybyggnad av en byggnad som inte är en komplementbyggnad. Det ska dock inte krävas bygglov för nybyggnad av 1.en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan, eller 2.en annan byggnad än ett bostadshus om byggnaden a)inte får en större byggnadsarea än , b)inte får en tacknockshöjd som överstiger , och c)ska användas för kollektivtrafiken eller placeras inom en all- män plats som kommunen är markägare till. Lovplikt för nybyggnad av byggnad Vi har funnit skäl att behålla den generella lovplikten för nybyggnad av byggnad som inte är en komplementbyggnad. Definitionen av byggnad finns i 1 kap. 4 § PBL. Lovplikten omfattar allt från en- och tvåbostadshus och flerbostads- hus till kontors- och industrikomplex. Den främsta anledningen till kravet på bygglov är att nybyggnad normalt påverkar den pågående markanvändningen och omgivningen i sådan utsträckning att det är motiverat med en förprövning från det allmännas sida för att kunna säkerställa de allmänna och enskilda intressen som gör sig gällande i den plan- och byggrättsliga regleringen. En förprövning är enligt vår mening också alltid nödvändig när fråga är om bostäder, inte minst utifrån bärförmåga, brandskydd och teknisk konstruktion i övrigt, tillgänglighet och buller samt dimen- sionering av vatten och avlopp, men också utifrån den allmänna om- givningspåverkan som människors boende kan medföra. En förpröv- ning utifrån tillgänglighetsaspekter är särskilt motiverad utifrån den plan- och byggrättsliga regleringens påverkan på tillämpningen av lagen om bostadsanpassningsbidrag (se även avsnitt 3.5.9). Vi har övervägt om lovplikten för nybyggnad av byggnad i stället borde kopplas till en term huvudbyggnad eller motsvarande, dvs. den med hänsyn till funktionen viktigaste byggnaden på en tomt. Efter synpunkter i våra expert- och referensgrupper, har vi dock valt att föreslå att termen byggnad behålls, men med en bortskrivning av komplementbyggnad i själva lovpliktsbestämmelsen. Termen komple- mentbyggnad föreslår vi en legaldefinition av (se avsnitt 7.4.3). Lov- plikten för komplementbyggnad regleras vidare i en annan bestämmelse (se avsnitt 7.6.3 och 7.6.4). Härmed undviker vi vissa tillämpnings- svårigheter, t.ex. för grupphusområden och kvarter med flerbostads- hus, men även i övriga situationer där det finns flera byggnader på samma tomt som kan bedömas ha en lika viktig funktion. Vi und- viker också problemet med att olika byggnader kan utgöra huvudbyggnad på samma tomt. Undantag för nybyggnad av ekonomibyggnad Vi har inte funnit skäl att ifrågasätta det gällande undantaget från krav på bygglov för nybyggnad och tillbyggnad av ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Detta gäller trots att vi föreslår att kommunerna inte längre ska kunna reglera en lovplikt för dessa ekonomibyggnader i områdesbestämmelser. I sammanhanget bör dock upprepas att bygglov alltjämt kommer att krävas om kommunen i områdesbestämmelser – med stöd av äldre bestämmelser – har be- stämt att bygglov krävs för en åtgärd (se avsnitt 7.5.4). Vi har inte funnit att det s.k. MKB-direktivet kräver att ekonomi- byggnader generellt blir föremål för en förprövning, främst eftersom anläggningar för s.k. intensiv djuruppfödning (se direktivets arti- kel 4.2 samt Bilaga II, 1 e) rimligen omfattas av anmälnings- eller till- ståndsplikt enligt (se även avsnitt 4.5.1). Visserligen kan en ekonomibyggnad ha förhållandevis stor om- givningspåverkan, inte minst i område med sammanhållen bebyggelse och där ekonomibyggnad utan förprövning kan uppföras och tillbyg- gas långt ifrån själva gårdsmiljön och t.o.m. i gräns. är här fråga om ett undantag från lovplikten som har som syfte att under- lätta för vissa näringar. Vi föreslår också att näringarna uttryckligen ska utpekas i definitionen av ekonomibyggnad (se avsnitt 7.4.3), för att tydliggöra och begränsa undantagets räckvidd till byggnad som behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln. De näringar som det är fråga om är vidare vanligen lokaliserade till sådana områden och med en sådan placering och utformning av byggnaderna, att de generellt inte genererar sådan omgivningspåver- kan att de måste bli föremål för förprövning. Detta stöds av att det i utredningsarbetet inte har framkommit att ekonomibyggnaderna vållar särskilt stora problem i praktiken. Det ligger även i linje med att det i praxis har uttalats att undantaget bör tillämpas restriktivt.45 Härtill kommer att ekonomibyggnaderna i förekommande fall dessutom regleras av både (jfr främst 9 kap. om tillstånds- eller anmälningsplikt för miljöfarlig verksamhet) och djurskyddslag- stiftningen. Bland de tillämpningssvårigheter som ändå har uppmärksammats under utredningsarbetet, återfinns frågan om hur framför allt häst- hållning förhåller sig till jordbruksnäringen (se avsnitt 4.4.6 samt 7.4.3). Av våra direktiv framgår också att vi ska ta ställning till lov- pliktens omfattning när det gäller ett ridhus eller liknande i anslut- ning till en gård.46 Vi har därför övervägt om det bör regleras särskilt hur byggnader för hästhållning förhåller sig till undantaget från kravet på lov för ekonomibyggnader. har det i vårt utredningsarbete framförts starka önske- mål om att minska antalet kasuistiska undantag i lovpliktsregler- ingen och också om att undvika nya sådana undantag. Byggnader för djurhållning – eller för annan verksamhet med djur, t.ex. hästar – genererar dessutom generellt mer omgivningspåverkan än andra eko- nomibyggnader, t.ex. maskinhallar eller sädesmagasin. Djurhållning kan medföra negativ påverkan på omgivningen t.ex. genom damm- bildning, buller (höfläktar, maskiner, djurens läten, transporter), lukt (framför allt från gödsel och gödselhantering, vissa foder m.m.), flugor, starka strålkastare m.m. Djurhållning kan också orsaka hälsopåver- kan, t.ex. genom allergenspridning. Verksamhetens art och omfattning har också betydelse; några få hästar kan t.ex. orsaka obetydlig störning medan ridskola eller trav- bana med många hästar och mycket aktivitet i omgivningen kan ge upphov till betydligt större olägenheter.47 45Se MÖD:s dom i mål nr P 2273-16. 46Se Dir. 2020:4 s. 6. 47Se för planering för och invid djurhållning (Rapport 2011:6) s. 11 ff. Vid hästhållning med flera hästar, för exempelvis uppfödning, trä- ning, tävling eller ridskoleverksamhet, används byggnaderna också av fler människor och tillfälliga besökare. Byggnadernas tekniska egen- skaper påverkar därmed en större krets. Mot bakgrund av det nu nämnda är det enligt vår uppfattning mest ändamålsenliga att en bedömning sker i varje enskilt fall – i förekommande fall tillsynsvägen – och utifrån den praxis som har utvecklats för att lovundantaget för ekonomibyggnad ska få sitt av- sedda tillämpningsområde och inte tillämpas på i stort sett samtliga byggnader, oavsett om verksamheten i dem har anknytning till de aktuella näringarna eller inte. Bedömningen i det enskilda fallet kom- mer således att säkerställa att undantaget från krav på lov tillämpas på ett ändamålsenligt sätt genom att verksamhetsslaget inte blir begrän- sande, utan i stället verksamhetsslagets koppling till näringen i fråga. I sammanhanget kan också nämnas att viss djurrelaterad verk- samhet torde vara möjlig utan krav på bygglov med stöd av vårt före- slagna undantag från krav på lov för inredning av en eller flera lokaler i område som inte omfattas av en detaljplan och som ligger utanför sammanhållen bebyggelse (se avsnitt 7.6.7). Avslutningsvis bör nämnas att vi inom s.k. skyddat område före- slår en utökad lovplikt för ekonomibyggnad för hästhållning (se av- snitt 7.9.3). Undantag för nybyggnad av vissa små byggnader finns ett undantag från lovplikt för nybyggnad om byggnaden placeras inom en allmän plats som kommunen är markägare till, placeras på platsen högst , inte får en större byggnadsarea än och har en taknockshöjd som inte överstiger (9 kap. 3 a § PBL). Det har under utredningsarbetet inte framkommit skäl att ifråga- sätta de överväganden som låg till grund för undantaget.48 Vi anser dock att det bör tydliggöras att fråga måste vara om annan byggnad än bostadshus, eftersom vi som ovan har nämnts föreslår en generell lovplikt för bostäder. Vi anser vidare att tillämpningsområdet för undantaget kan ut- ökas genom att tidsfristen tas bort. 2016/17:151 s. 63 ff. regeringen med undantaget att träffa byggnader som får användas som t.ex. valstuga, tillfälliga informationsbyggnader eller tillfällig för- säljning av mat och dryck och liknande, dvs. för ändamål som nor- malt är av tidsbegränsad karaktär.49 Dessutom finns för mer varaktig placering bestämmelser om bygglov för ändamål av säsongskaraktär (9 kap. 9 § PBL) och om tidsbegränsade bygglov (9 kap. 33 § PBL). begränsade regeringen undantagets tillämpningsområde till allmän plats som kommunen är markägare till, eftersom kom- muner i högre utsträckning än enskilda markägare kan förhindra problem med olämpliga uppställningar för t.ex. trafiksäkerheten, räddningstjänstens framkomlighet och risken för brandspridning på kvartersmark.50 Enligt vår mening bör man kunna utgå från att en kommun – som markägare till och inte endast som huvudman för den allmänna platsen – i samma utsträckning förhindrar problem med eventuell oacceptabel omgivningspåverkan (2 kap. 9 § PBL) och även eventuell planstridighet. Det saknas därmed enligt vår mening skäl för en viss tidsfrist i undantaget, innebärande att från krav på lov kan undantas t.ex. även vissa allmänna toaletter eller mer perma- nenta turistbodar. Det bör dock nämnas att nu aktuella byggnader kan omfattas även av annan lagstiftning, t.ex. ordningslagen. En konsekvens blir med stor sannolikhet en viss ökning av antalet tillsynsärenden. Liksom regeringen anförde i förarbetena till nu gäl- lande undantag, bör detta dock inte förta mervärdet av att undanta ytterligare åtgärder från bygglovskravet.51 Vi har övervägt att från krav på lov i stället undanta byggnader som används för ett allmännyttigt eller allmänt ändamål eller ett all- mänt intresse eller motsvarande. Det hade inneburit att undantaget blir tillämpligt även i område som inte omfattas av en detaljplan (och även på kvartersmark i ett område som omfattas av en detaljplan) och därmed träffar t.ex. vissa väderskydd vid idrottsplatser, valla- bodar vid elljusspår, cykelskärmtak vid pendlarparkering eller vind- skydd vid grillplatser. Svårigheterna med att avgränsa rekvisit som allmännyttighet eller allmänt intresse – även om viss vägledning torde kunna sökas t.ex. i anslutning till bestämmelsen i 9 kap. 31 c § 1 PBL och i den kommunalrättsliga lagstiftningen (jfr främst 2 kap. KL) – skulle dock riskera att undantaget får ett för stort tillämpningsområde, 2016/17:151 s. 64. 2016/17:151 s. 65. 2016/17:151 s. 65. särskilt i förhållande till att fråga är om uppförande av byggnader utan lokaliseringsprövning av markens lämplighet för ändamålet. Visser- ligen skulle ett sådant undantag kunna begränsas genom t.ex. en tids- frist , liksom gäller i undantaget . De byggnader som skulle träffas av undantaget är dock primärt inte sådana av till- fällig karaktär, vilket således skulle riskera en kraftig utökning av an- talet tillsynsärenden. Vidare finns ett undantag för fristående väderskydd för kollektivtrafiken (9 kap. 3 b § PBL). Det har i utredningsarbetet inte framförts några synpunkter på undantaget. Vi föreslår att undantagets tillämpningsområde utökas på så sätt att det generellt omfattar byggnader som ska användas för kollektiv- trafiken. Härmed avses i första hand precis som väderskydd. Vi har dock inte funnit skäl för att begränsa undantaget härtill; storleks- begränsningen innebär under alla omständigheter att tillämpnings- området ändå får en rimlig omfattning. Härmed möjliggörs – såväl i område som omfattas av en detaljplan som i ett område som inte gör det – även t.ex. små byggnader för information och försäljning samt för rast och vila för chaufförer. I sammanhanget bör också nämnas att vi inte har funnit skäl för en begränsning av antalet åtgärder – per plats, tomt eller fastighet – som får ske utan krav på lov i nu aktuellt hänseende. Någon sådan begränsning finns inte heller vad gäller byggnader som placeras inom en allmän plats som kommunen är markägare till; syftet är ju att utan krav på lov kunna uppföra t.ex. flera valstugor, matbodar eller motsvarande. Det är enligt vår mening heller inte möjligt att på ett ändamålsenligt sätt begränsa antalet byggnader per allmän plats, eftersom sådana platser inte låter sig avgränsas på samma sätt som en tomt eller en fastighet. Vad gäller dagens fristående väderskydd får sådant inte utan lov placeras i direkt anslutning till ett annat väderskydd. Vi gör dock bedömningen att det saknas skäl för sådana begränsningar vad gäller byggnader för kollektivtrafiken. Skulle oacceptabel omgivnings- påverkan ändå uppkomma, får det hanteras inom ramen för byggnads- nämndens tillsyn. Avslutningsvis bör nämnas att nu aktuella byggnader kan omfattas av krav i annan lagstiftning, t.ex. väglagen och . Bestämmelsen finns i 9 kap. 4 § PBL. 7.6.2Lovplikt för nybyggnad av komplementbostadshus Förslag: Bygglov ska krävas för nybyggnad av ett komplement- bostadshus. En särskild form av komplementbyggnad i den nuvarande regler- ingen är det s.k. komplementbostadshuset, vilket trots att det är ett bostadshus inte omfattas av krav på lov under vissa förutsättningar, i huvudsak att det inte är större än och inte högre än . Det har under utredningsarbetet framkommit starka skäl för att införa en lovplikt för komplementbostadshuset, trots att det är fråga om en komplementbyggnad. För det första bör – som vi tidigare också har angett – bostäder generellt förprövas av det allmänna. Både allmänna och enskilda intressen talar starkt härför, t.ex. vad gäller till- gänglighet, brandskydd, teknisk konstruktion och dimensionering av vatten och avlopp, liksom påverkan på grannars och andra berör- das intressen. Vidare kan vi konstatera att komplementbostadshusen är anmälningspliktiga (nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 9 [jfr även 11] PBF), vilket innebär att de även utan lovplikt måste bli föremål för en förhållandevis omfattande prövning av , närmast av om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av PBL (nuvarande 10 kap. 23 § PBL).52 I många fall begränsas skill- naden mot en lovprövning till att handläggningsavgiften blir lägre samt att handläggningsfristen för som huvud- regel förkortas (9 kap. 27 och 45 §§ PBL). En lovplikt torde således inte i sig innebära någon kraftig påverkan på intresset att uppföra komplementbostadshus, vilket också stöds av att 52Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) s. 12. de s.k. attefallsåtgärderna i förhållandevis begränsad utsträck- ning har bidragit till bostadsförsörjningen.53 Ytterligare ett skäl för lovplikt för komplementbostadshusen är att Mark- och i praxis i vissa fall har underkänt regleringen i 13 kap. 15 § PBL om att ett beslut om startbesked får överklagas endast av sökanden eller anmälaren i ärendet. Bestäm- melsen innebär nämligen i praktiken att den som är berörd inte har någon författningsreglerad rätt att överklaga beslut om startbesked för ett anmält komplementbostadshus. Berörda är i stället hänvisade till möjligheten att anmäla åtgärder till , vilken i sin tur kan initiera ett tillsynsärende och vid behov även fatta beslut om ingripande (se 11 kap. PBL).54 Enligt Mark- och miljööverdom- stolen medför detta att den europarättsliga rätten till domstolspröv- ning i vissa fall träds för när (se även avsnitt 7.21.5). Genom en lovplikt för komplementbostadhusen blir åtgärden föremål för förprövning och också med möjlighet att få ett lovbeslut överprövat i både länsstyrelse och mark- och miljödomstol (13 kap. 3 och 6 §§ PBL). Därmed blir regleringen i 13 kap. 15 § PBL inte tillämplig på komplementbostadshus. Avslutningsvis kan nämnas att vi föreslår en ny legaldefinition av termen komplementbostadshus (se avsnitt 7.4.3), vilken tydliggör att fråga är om en komplementbyggnad till ett en- eller tvåbostads- hus som helt eller delvis är inredd med en självständig bostad och som är av viss begränsad storlek både såvitt gäller byggnadsarea och taknockshöjd. Sådana komplementbostadshus bör enligt vårt förslag dessutom i princip få uppföras i strid med en detaljplan eller om- rådesbestämmelser (se avsnitt 7.18.4 och 7.18.6). Bestämmelsen finns i 9 kap. 5 § PBL. 53Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) s. 12. 2013/14:127 s. 59 f. 7.6.3Lovplikt för komplementbyggnad i ett område som omfattas av en detaljplan Förslag: Bygglov ska krävas för nybyggnad av en komplement- byggnad i ett område som omfattas av en detaljplan om komple- mentbyggnaden 1.får en större byggnadsarea än , 2.får en taknockshöjd som överstiger , eller 3.tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undan- tagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Vad gäller komplementbyggnader som inte inrymmer bostad, finns två undantag från krav på bygglov. Dels handlar det om de s.k. friggebodarna, dvs. när man i omedelbar närhet av ett en- och två- bostadshus uppför eller bygger till en komplementbyggnad, under förutsättning bl.a. att den inte får en större byggnadsarea än (nuvarande 9 kap. 4 § första stycket 3 PBL). Dels handlar det om komplementbyggnader i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus som inte får en större byggnadsarea än 30,0 kvadrat- meter och som även i övrigt uppfyller de förutsättningar som anges i bestämmelsen (nuvarande 9 kap. 4 a § första stycket PBL). Vi föreslår en legaldefinition av termen komplementbyggnad som en fristående byggnad som kompletterar en befintlig byggnad på tomten och är underordnad den befintliga byggnaden i storlek (se avsnitt 7.4.3). Med denna definition menar vi att förprövningen av komplement- byggnader kan begränsas ytterligare i förhållande till vad som gäller . Att lov inte krävs för dessa åtgärder kan motiveras med att det inte blir fråga om någon ändrad markanvändning, eftersom kom- plementbyggnaden ska komplettera en befintlig byggnad. Dessutom säkerställer storleksbegränsningen enligt vår mening att byggnaden normalt inte medför sådan omgivningspåverkan att förprövning är nödvändig, vilket vi i huvudsak baserar på att åtgärderna generellt medges när de förprövas. Oacceptabel omgivningspåverkan blir där- med inte mer omfattande än att den kan hanteras i efterhand inom ramen för tillsynen. Komplementbyggnader som är komplement- bostadshus bör dock som vi ovan har redogjort för alltid omfattas av lovplikt (se avsnitt 7.6.2). Vi föreslår därför att nybyggnad av komplementbyggnad inte bör omfattas av krav på lov om den inte har en byggnadsarea som är större än eller en taknockshöjd som är högre än . Det skulle t.ex. kunna handla om en miljöstuga vid ett flerbostadshus, ett kundvagnsgarage vid ett köpcentrum, ett skärm- tak över en cykelparkering vid ett kontor eller ett leksaksförråd vid en förskola. Tillsammans med komplementbostadshus och andra komplement- byggnader – som inte omfattas av krav på lov – på tomten får vidare byggnadsarean inte överstiga totalt . Kravet på bygg- lov infaller således när komplementbyggnaden har en viss storlek, höjd eller, tillsammans med andra komplementbyggnader på tomten, får en sammanlagd byggnadsarea av viss storlek. Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undantagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser (se avsnitt 7.6.8). Sammanfattningsvis blir det således möjligt att i ett område som omfattas av en detaljplan utan lov uppföra t.ex. en komplement- byggnad om och en om – eller t.ex. två om vardera samt en om – alla med en taknockshöjd om . Bestämmelsen finns i 9 kap. 6 § PBL. 7.6.4Lovplikt för komplementbyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan Förslag: Bygglov ska krävas för nybyggnad av en komplement- byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan om kom- plementbyggnaden 1.får en större byggnadsarea än , 2.får en taknockshöjd som överstiger , eller 3.tillsammans med övriga komplementbyggnader på tomten får en större sammanlagd byggnadsarea än . Bygglov ska dock inte krävas för nybyggnad av en komple- mentbyggnad som är en ekonomibyggnad. Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean ska komple- mentbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt PBL eller har undan- tagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser. regleras komplementbyggnader utanför detaljplanelagt område i huvudsak genom huvudregeln i 9 kap. 2 § PBL om att det krävs bygglov för nybyggnad samt i 6 § samma kapitel om att det för en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader ändå inte krävs bygglov för att under vissa förutsättningar uppföra bl.a. en komplementbyggnad i omedelbar närhet av bostadshuset, om åtgär- den inte vidtas närmare gränsen än .