sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — För flertalet av de undantag som avser nybyggnad, tillbyggnad eller uppförande av mur och plank gäller att byggnaden inte får placeras eller åtgärden vidtas närmare gränsen än om inte de gran- nar som berörs medger det. Undantagen för ekonomibyggnader (9 kap. 3 § PBL), mindre byggnad inom allmän plats (9 kap. 3 a § PBL) och väderskydd för kollektivtrafiken (9 kap. 3 b § PBL) har dock inte någon sådan begränsning avseende avstånd till gräns. Någon så- dan begränsning gäller inte heller för de undantag som endast avser ändringar av byggnaders yttre utseende (9 kap. 3 c och 5 §§ PBL) och inte heller för takkupor på ett en- eller tvåbostadshus (9 kap. 4 b § första stycket 2 PBL) eller för inredande av en ytterligare bo- stad i ett enbostadshus (9 kap. 4 c § PBL). Termen gräns har varit föremål för resonemang i flera lagstift- ningsärenden. Av förarbetena till byggnadsreglering fram- går att tomtplats kunde vara såväl ett arrendeområde som en fastighet eller ett område av i fastighetsindelning inte ingående mark.61 Av för- arbetena till ÄPBL framgår att med gräns kan avses såväl fastighets- gräns som tomtgräns mellan två tomter på samma fastighet, t.ex. arrendetomter. 2016/17:151 s. 99. 1947:211 s. 99. 1985/86:1 s. 697 ff. Jfr även arrendeavtals ”ägovidd”, se 8 kap. 9 § jordabalken. I samband med att storleken på friggebodarna ökades från 10,0 till 15,0 kvadratmeter föreslog regeringen vidare att för att åtgärda otydligheten om vilken gräns som avsågs, skulle gräns ersättas med gränsen mot annan fastighet eller tomt.63 ansåg dock att det nya uttrycket var mindre väl valt.64 Med hänsyn till att det av bestämmelserna inte direkt skulle kunna utläsas vad som gäller i för- hållande till t.ex. en angränsande samfällighet eller till allmänt vatten, bedömde utskottet det som mest lämpligt att termen gräns i vart fall tills vidare skulle behållas. Även inför ikraftträdandet av PBL före- slog Lagrådet att termen tomtgräns i stället borde användas, vilket dock inte skedde.65 I 1 kap. 4 § PBL definieras tomt som ett område som inte är en allmän plats men som omfattar mark avsedd för en eller flera byggnader och mark som ligger i direkt anslutning till byggnaderna och behövs för att byggnaderna ska kunna användas för avsett ända- mål. Legaldefinitionen är således helt knuten till byggnad och inte annan anläggning. I praxis66 har Mark- och ansett termen gräns avse följande. …alla de gränser av intresse som kan förekomma i sammanhanget. Detta gäller alltså även gräns mot väg eller gata. Det är heller inte reglerat i vare sig PBL eller PBF från var på bygg- nadsverket avståndet till gränsen ska mätas. Frågan har inte heller belysts närmare i förarbetena. Mark- och har dock i praxis67 uttalat följande. …byggnadsdelar som anses vara mätvärda vid beräkningen av byggnads- arean även ska beaktas vid bedömningen av vilken punkt på byggnaden som ska utgöra utgångspunkt för mätningen av byggnadens avstånd till gräns. 2006/07:122 s. 49. 2007/08:CU3 s. 2009/10:170 Del 2 s. 445. 66Se MÖD 2013:18. 67Se MÖD 2020:9. Grannemedgivandet återfinns i 9 kap. 4 §, 4 a, 4 b, 4 f, 5 a och 6 §§ PBL och innebär att en åtgärd får vidtas utan lov närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Ett medgivande bör vara skriftligt och godkännande måste erhål- las från alla grannar som är berörda.68 Ett grannemedgivande kan inte sträcka sig längre än de handlingar som grannen har yttrat sig över.69 En senare fastighetsägare är också bunden av ett grannemedgivande från en tidigare fastighetsägare.70 Med rekvisitet granne avses inte en- dast de som har ett ägarintresse, utan även andra som har ett av rätts- ordningen accepterat intresse avseende markanvändningen.71 Mot gata och park gäller enligt Mark- och praxis alltid 4,5-metersgränsen, dvs. grannemedgivande kan inte lämnas av kommun/stat när byggnation avses uppföras närmare än från gata/väg. Motsvarande gäller vid uppförande av bygg- nation närmare än från område som enligt gällande detalj- plan utgör friluftsområde tillgängligt för allmänheten. Mark- och praxis bygger i huvudsak på att kommunen som markägare inte kan representera alla de som har ett berättigat intresse av att använda ett sådant område. Detsamma gäller om den allmänna platsmarken ägs av annan än kommunen (jfr s.k. enskilt huvudmannaskap).72 Våra överväganden och förslag avseende undantag från lovplikten för byggnader finns i avsnitt 7.5.5, 7.6–10 och 7.15. 68Se MÖD 2013:18. 69Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 8496-13 och i mål nr P 8142-17. 70Se MÖD:s dom i mål nr P 8142-17; jfr även NJA 2014 s. 445. 71Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 1972-13 och i mål nr P 12684-19. 72Se MÖD 2013:18, MÖD:s dom i mål nr P 1972-13 och i mål nr P 12684-19; se även prop. 1985/86:1 s. 256 och prop. 2006/07:122 s. 45. 4.4.7Ytterligare undantag från krav på bygglov Undantag för bygglov för ändamål av säsongskaraktär Om ett bygglov används för ett ändamål som har en sådan säsongs- karaktär att åtgärden behöver upprepas under två eller i följd får åtgärden vidtas igen utan ny prövning om det sker från det att åtgärden senast avslutades (9 kap. 9 § PBL). Den bygg- lovspliktiga åtgärden kan därmed vidtas på nytt utan att något nytt lov krävs. I förarbetena anges som exempel kioskverksamhet som bara bedrivs under en del av året, åtgärder för återkommande evene- mang eller skyltar som sätts upp under en del av året.73 Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.11.2. Undantag från lovplikt för totalförsvaret Enligt nuvarande 9 kap. 15 § PBL gäller inte bestämmelser om lov åtgärder med byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Sådana åtgärder ska dock föregås av samråd med som på lämpligt sätt ska under- rätta kommunen om åtgärderna och var de ska utföras. Åtgärderna i fråga omfattas således endast av en samrådsplikt. Bestämmelsen utesluter inte att direkta kontakter under hand tas mellan försvarsmyndigheterna och kommunen.74 Våra överväganden och förslag finns i avsnitt 7.15. Undantag från lovplikt med stöd av föreskrifter i extraordinära situationer har gett regeringen ett bemyndigande att i vissa extra- ordinära situationer meddela föreskrifter om undantag från kravet på bl.a. bygglov (16 kap. 13 och 14 §§ PBL). De extraordinära situa- tionerna är följande. –Om det har inträffat en naturhändelse med synnerligen omfattande negativa effekter på miljön eller egendom och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas (16 kap. 13 § PBL). 2006/07:122 s. 56. 1985/86:1 s. 708 f. och prop. 2009/10:170 Del 1 s. 470. –Om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas (16 kap. 13 a § PBL). –Om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en påtaglig risk för att lokalerna för hälso- och sjukvård inte räcker till, och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vid- tas (16 kap. 13 b § PBL). –Om riket är i krig eller krigsfara eller om det råder sådana utom- ordentliga förhållanden som beror på krig eller krigsfara som riket har befunnit sig i (16 kap. 14 § PBL). Vilka föreskrifter som kan meddelas och under vilka förutsättningar skiljer sig något åt mellan de olika situationerna. Exempel på sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av bemyndigandena är 3 kap. 27–29 §§ PBF om krav för tillfälliga anläggningsboenden för asylsökande m.fl. samt förordningen (2020:254) om undantag från plan- och byggregler för tillfälliga vårdbyggnader till följd av pande- min covid-19. Våra överväganden och förslag avseende dessa bemyndiganden finns i avsnitt 7.23.2. 4.5Bygglovsplikt för andra anläggningar än byggnader I 1 kap. 4 § PBL definieras byggnadsverk som en byggnad eller annan anläggning. Termen anläggning saknar dock i sig en legaldefinition, men av förarbetena framgår att det handlar om de flesta konstruk- tioner i samhället.75 I förarbetena till ÄPBL användes även termen anordning.76 framförde dock att termen inte har någon självständig ställning i lagstiftningen, utan att det har använts för att beteckna små anläggningar. Utskottet menade att ter- men kunde utmönstras77, vilket också skedde när ÄPBL trädde i kraft. 2009/10:170 Del 1 s. 144. 1985/86:1 s. 681. 77Se BoU 1986/87:1 s. 96 f. Bakgrund till lovplikten för anläggningar Som har nämnts i avsnitt 4.3 krävs även bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra en rad andra anlägg- ningar än byggnader. De lovpliktiga anläggningarna räknas uttöm- mande upp i 6 kap. 1 § PBF. Därutöver finns ett antal undantag från lovplikten (6 kap. 2 § PBF och 9 kap. 4 § PBL), liksom en möjlighet för kommunen att i viss utsträckning reglera lovplikten i en detalj- plan och områdesbestämmelser (6 kap. 4 a § PBF). Anläggningar som omfattas av lovplikt har succesivt förts in i plan- och bygglagstiftningen. Tidiga skäl för lovplikt var skydd för stads- och landskapsbild, krav på prydlighet, att inte skymma sikt vid gata, skydd mot brand och risk för olycksfall, skydd för grund- vattnet, för att inte störa grannar och för att skydda totalförsvarets intressen. Tydlighet i lovplikten och säkerhet var centrala vid införan- det av lovplikt för vindkraftverk, samt olägenheter i form av buller samt radio- och TV-störningar och störande inverkan på stads- eller landskapsbilden.78 Konflikter om markanvändning vid omfattande utbyggnad hade också uppmärksammats.79 Vid ÄPBL:s tillkomst utökades omfattningen av åtgärder som omfattades av krav på lov, i huvudsak med ett antal anläggningar som är arealkrävande, medför konsekvenser för närboende samt kan ha inverkan på friluftslivets intressen och landskapsbilden, och som inte omfattades av någon (annan) tillståndsplikt. Vid ikraftträdandet av kulturmiljölagen infördes krav på bygglov för begravnings- platser då den statliga tillsynen över dessa avskaffades. Vid ikraftträdandet av PBL flyttades förteckningen med lovplik- tiga anläggningar till PBF (6 kap. 1 § PBF). Bemyndigandet till regeringen att föreskriva om lovplikt för andra anläggningar än byggnader, är begränsat till anläggningar som genom sin storlek eller funktion kan ha en betydande inverkan på omgivningen (16 kap. 7 § PBL). I samband härmed utvecklades inte skälen för lovplikt i någon nämnvärd omfattning. Förteckningen med lovpliktiga anläggningar har således i stora drag varit oförändrad . Undantag från krav på lov för anläggningar med en viss utform- ning och omfattning har dock införts . En avväg- ning har då skett mellan den enskildes intresse av att kunna utföra 1980/81:99 s. 7 ff. 79Se SOU 1979:54 s. 94 ff. enklare åtgärder utan krav på prövning och avvägningen mot andra enskilda respektive allmänna intressen. Särskilt om bakgrunden till bygglovsplikten för nöjesparker, djurparker m.m. I 6 kap. 1 § 1 PBF regleras bygglovsplikten för nöjesparker, djur- parker, idrottsplatser, skidbackar med liftar, kabinbanor, camping- platser, skjutbanor, småbåtshamnar, friluftsbad, motorbanor och golf- banor. Lovplikten för dessa anläggningar tillkom i samband med att ÄPBL trädde i kraft. Särskilt värdefullt ansågs det vara att en del typer av anläggningar som då inte omfattades av någon prövning en- ligt byggnadslagstiftningen eller någon annan speciallag skulle prövas av . De som avsågs var anläggningar för idrotts- eller fritidsändamål samt parkeringsplatser. Prövning av krossverk, makadamverk, stenhuggeri, asfaltverk, oljegrusverk och bilprovnings- banor – som omfattades av utredningsförslaget – bedömdes tillräck- liga att pröva enligt dåvarande miljöskyddslagen (1969:387) samt arbetsmiljölagen (1977:1160). Även andra anläggningar som t.ex. broar, täkter, flygplatser, allmänna hamnar och sopdestruktionsanläggningar hade tagits upp av utredningen. Bedömningen gjordes dock att bygg- nadsnämnderna inte skulle belastas med prövning av dessa i viss mån främmande åtgärder. Det konstaterades också att dessa anläggningar i de flesta fall ändå prövades enligt annan lagstiftning, där kommu- nen normalt har möjlighet att i vart fall påverka lokaliseringen.80 I specialmotiveringen till införandet av lovplikten angavs att an- läggningarna i fråga är arealkrävande, medför konsekvenser för de närboende, t.ex. i form av ökad trafik, samt att de kan ha inverkan på det rörliga friluftslivets intressen och påverka landskapsbilden.81 Vidare ansågs att vissa av de egenskaper som krävdes hos byggnader även skulle gälla för olika anläggningar. Som exempel angavs att det för en idrottsplats kan finnas skäl att ställa krav på att den inte för- orsakar störningar för omgivningen, att risken för olycksfall begrän- sas och att åskådarplatser i lämplig omfattning görs tillgängliga för funktionsvarierade.82 Vidare kan det för campingplatser, idrotts- 1985/86:1 s. 258. 1985/86:1 s. 682. 1985/86:1 s. 515. anläggningar och småbåtshamnar finnas skäl för krav på omhänder- tagande och bortforsling av avfall.83 MKB-direktivet innehåller bestämmelser som ska säkerställa att en systematisk bedömning av miljöpåverkan genomförs för projekt som på grund av sin art, storlek eller lokalisering medför en betydande miljöpåverkan. För detta ändamål föreskrivs tillståndsplikt och krav på en bedömning av deras påverkan innan tillstånd ges. I bilaga I till direktivet finns en lista över de projekt som alltid kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och för vilka en miljökonsekvens- bedömning och tillståndsprövning är obligatoriska. I bilaga II till direktivet finns en lista över de projekt där medlemsstaterna själva får bedöma från fall till fall eller med tillämpning av gränsvärden eller kriterier om en miljökonsekvensbedömning bör göras.84 Bestämmelserna i säkerställer att några av de projekt som an- ges i bilaga II blir föremål för tillståndsprövning. Det gäller bl.a. vissa infrastrukturprojekt, nämligen –anläggning av industriområden (punkt 10a), och –projekt för tätortsbebyggelse, inklusive byggande av shopping- centrum och parkeringsplatser (punkt 10b). Det gäller vidare de projekt för turism och fritid som anges i bilaga II, nämligen –skidbackar, skidliftar och linbanor och härmed förbundna anlägg- ningar (punkt 12a), –hamnar för fritidsbåtar (punkt 12b), –fritidsbyar och hotellkomplex utanför stadsområden och härmed förbundna anläggningar (punkt 12c), –permanenta campingplatser (punkt 12d), och –temaparker (punkt 12e). 1985/86:1 s. 516. 2020/21:174 s. 21 f. Kraven på att MKB-projekten ska bli föremål för en tillståndspröv- ning genomförs i PBL genom kraven på bygglov.85 Granskningen av vilka projekt som ska antas medföra en bety- dande miljöpåverkan sker i bygglovsprövningen. Utgångspunkten i PBL är att ett MKB-projekt alltid förutsätter detaljplaneläggning, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Bygglovs- prövningen fungerar alltså som en behovsbedömning för att avgöra om ett MKB-projekt behöver bli föremål för den miljökonsekvens- bedömning som sker inom ramen för detaljplaneläggningen. Om åt- gärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, behöver någon miljökonsekvensbedömning inte göras och det är då tillräck- ligt med den prövning som ska göras inom ramen för bygglovet.86 Iregeringens proposition Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen87 föreslås bl.a. att regleringen om krav på detalj- plan i 4 kap. 2 § första stycket PBL kompletteras med ett nytt krav vid sådana lovpliktiga åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och som innebär att ett område kan tas i anspråk för, eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga –ett industriområde, –ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat stads- byggnadsprojekt, –en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, –en hamn för fritidsbåtar, –ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande anläggningar utanför sammanhållen bebyggelse, –en campingplats, –en nöjespark, eller –en djurpark. Förslaget till ändring av detaljplanekravet i 4 kap. 2 § PBL medför ett behov av justering av bestämmelserna om krav på bygglov. I den del kravet handlar om en nybyggnad, tillbyggnad eller annan ändring 2004/05:59 s. 12. 2020/21:174 s. 27 f. 2020/21:174. av en byggnad, såsom kravet på bygglov för industriområde, köp- centrum, hotell etc. finns ett krav på bygglov (9 kap. 2 § PBL). Även för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra parkeringsplatser, skidbackar, skidlifter, linbanor, hamnar för fritidsbåtar, campingplatser, nöjesparker och djurparker finns krav på bygglov (6 kap. 1 § PBF) även om termerna som används i PBF något skiljer sig från de som finns i MKB-direktivet. Se våra förslag till ändringar av lovplikten för andra anläggningar än byggnader i avsnitt 7.7 och med anledning av MKB-direktivet, i avsnitt 7.7.8. 4.5.2Bygglovsplikt för nöjesparker och djurparker Bygglovsplikten för nöjesparker och djurparker framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Vid införandet av lovplikten i samband med ÄPBL:s ikraft- trädande anförde Lagrådet att dessa anläggningar som regel kräver byggnader vilka omfattas av lovplikt, men att det ändå är lämpligt att anläggningarna i sin helhet underkastas prövning och tillsyn, främst utifrån säkerhetsaspekter.88 Som ovan har nämnts omfattas vidare temaparker av MKB-direktivet, varför lovplikten för dessa anläggningar är en del av genomförandet av direktivet. Det finns inte någon definition av nöjespark eller djurpark i plan- och bygglagstiftningen. I artskyddsförordningen (2007:845) finns dock en definition av djurpark som ”permanent anläggning, som inte är en cirkus eller djuraffär, där levande djur av vilda arter förvaras i syfte att förevisas för allmänheten under minst ” (2 § 9). har uttalat att en nöjespark oftast uppfattas som en an- ordnad plats med olika nöjesattraktioner som besökare kan ta del av. Det finns olika sorters nöjesparker, exempelvis , eller temaparker som är uppbyggda kring ett speciellt tema. Det är vanligt att det bland annat finns berg- och dalbanor, andra åkattrak- tioner, spelautomater och scener på en nöjespark. Det förekommer ofta att det finns byggnader eller andra anläggningar på en nöjespark. Det kan exempelvis vara restauranger, biljettkurer, förråd eller plank.89 uttalar att en djurpark i dagligt tal är ett område där be- sökare kan titta på djur. Djuren kan vara både vilda och tama och 1985/86:1 s. 683. 89www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/nojesparker/, hämtad . hålls ofta i burar eller inhägnader. Det är vanligt förekommande med byggnader eller andra anläggningar på en djurpark, t.ex. djurstallar, restauranger, biljettkurer, förråd, parkeringsplatser eller plank.90 Bo- verket anser också att det krävs en viss varaktighet för bygglovsplikt; exempelvis borde inte ett ambulerande som anordnas på en plats i omfattas av krav på bygglov.91 Uppförande av berg- och dalbana har i praxis bedömts ge upphov till frågor av sådan karaktär och omfattning att de bör hanteras i en detaljplan (4 kap. 2 § PBL).92 Även frågan om en väsentlig ändring (utökning) av nöjespark genom uppförande av nya åkattraktioner har prövats i praxis93, liksom en ny vattenrutschkana vid nöjespark94. Bygglovsplikten för idrottsplatser framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Det finns inte någon definition av idrottsplats i den plan- och byggrätts- liga regleringen. uttalar att en idrottsplats kan anses utgöra en yta som är fysiskt avgränsad från andra platser och som är avsedd för organi- serad idrottsutövning eller sportevenemang och tävlingar. En eller en arena utgör vanligtvis en större idrottsplats.95 definierar en idrottsanläggning som ett ”anlagt eller anvisat område för någon form av tävlingsidrott, spontanidrott eller motion oavsett ägandeförhållanden”96. I sammanhanget bör också nämnas att ett projekt för tätorts- bebyggelse i MKB-direktivet (jfr ovan punkt 10b) kan omfatta idrotts- arenor, t.ex. med tillägget att det handlar om mer än 2 000 sitt- platser.97 Det bör också nämnas att andra åtgärder i anslutning till en idrottsplats, exempelvis plank, toaletter, omklädningsrum, klubb- 90www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/djurparker/, hämtad . 91www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/nojesparker/, hämtad . 92Se MÖD 2016:24. 93Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 11198-16. 94Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 3439-13. 95Se från idrottsplatser – en vägledning (Rapport 2020:22) s. 16 f. 96Se samhällsnytta – En vetenskaplig översikt av idrotts- rörelsens mervärden för individ och samhälle (2017:1) s. 191, /contentassets/ 1c20b813753f449197d35a7bda82c850/idrottens-samhallsnytta-anlaggningar.pdf, hämtad . 2020/21:174 s. 34. stuga, kiosk, skyltar och ljusanordningar och parkeringsplatser i sig kan omfattas av lovplikt. Inför ikraftträdandet av PBF framfördes att skateboardramper/ skateparker, simbassänger, större lekanordningar och ytor för spontan- idrott borde omfattas av lovplikt. Skäl för lovplikt angavs vara bl.a. omgivningspåverkan, olägenheter för grannar och säkerhetsrisker. Uppräkningen av lovpliktiga anläggningar i förhållande till den i ÄPBL kom dock inte att ändras, förutom beträffande transformator- stationer (se avsnitt 4.5.18).98 En relativt enkel bollplan på en skolgård har i praxis ansetts vara en naturlig del av en skolverksamhet och inte betraktats som en idrotts- plats, trots att belysningsstolpar uppförts och planen då kunnat nytt- jas och en större del av året. Observera att belysningsmasterna i sig var lovpliktiga (se avsnitt 4.6).99 Iord- ningsställande av tre fotbollsplaner i stället för två befintliga har inte heller ansetts kräva lov.100 Att anlägga boulebanor, har – trots att de krävde vissa mark- arbeten – inte bedömts omfattas av krav på lov101. Inte heller en skejtboardramp102 respektive en skejtboardbana103 har bedömts kräva lov. Glaskonstruktioner till padeltennisbanor har inte ansetts utgöra bygglovspliktiga plank utan betraktats som integrerade väggar till padelburarna. Padelburarna som helhet har inte heller bedömts vara en bygglovspliktig idrottsplats.104 I praxis har vidare uttryckts att om avsikten varit att utvidga inne- börden av termen idrottsplats till att avse även andra anläggningar för idrott än idrottsplats i traditionell mening, kan det ifrågasättas varför sådana särskilda idrottsanläggningar som motorbanor, skid- backar med liftar och golfbanor har specificerats uttryckligen i för- fattningstexten. Med hänvisning härtill har t.ex. en ridbana med måt- ten 20 × och för träning av hästar på hobbynivå inte ansetts vara en bygglovspliktig idrottsplats.105 98Se remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 99Se MÖD:s dom i mål nr P 9083-15 och P 9528-15. 100Se Kammarrätten i dom i mål nr 6065-07. 101Se Kammarrätten i dom i mål nr 2954-07. 102Se RÅ 1993 ref. 40. 103Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 3251-12. 104Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 1203-19. 105Se Kammarrätten i dom i mål nr 1567-11. Avslutningsvis kan nämnas att det finns ytterligare ett antal an- läggningar som under vissa förutsättningar skulle kunna anses ut- göra en lovpliktig idrottsplats, t.ex. olika former av utegym. I det följande illustrerar vi några åtgärder i den bebyggda miljön som kan relateras till idrotts- eller fritidsanläggningar i någon form. Syftet med illustrationerna är att visa på den mångfald av åtgärder som finns, deras olika omfattning och eventuella omgivningspåver- kan samt svårigheterna i att bestämma lovplikten på ett ändamåls- enligt sätt. Figur 4.1 Grusplan vid skola Grusplanen är mindre än . En normal padelbana i parkmiljö. SOU 2021:47Lov- och anmälningsplikten En skejtpark i platsgjuten betong under en bro. 4.5.4Bygglovsplikt för skidbackar och kabinbanor Bygglovsplikten för skidbackar med liftar och kabinbanor framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF.