sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — Både vid denna inspektion samt i de dialoger som den nationella samordnaren genomfört betonades att kunskap behövs i alla led inom organisationen för att kunna bedriva ett systematiskt arbete – hos den politiska ledningen, chefer och övriga anställda. Trots att det finns lagar och föreskrifter på området, så pekas arbetsmiljön ut som ett tydligt förbättringsområde. Detta har gjorts i alla dialoger som den nationella samordnaren genomfört samt i möten med myndigheter och andra aktörer. Behoven kan sammanfattas i tre punkter. –Arbetsmiljöarbetet måste vara systematiskt och förebyggande. –Engagemang ska finnas i organisationens alla led. –Alla medarbetare behöver kunskap om arbetsmiljöarbete. I 2 a § arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om att arbets- givaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på god arbetsmiljö. Alla arbetsgivare – oavsett om de har en eller flera hundra anställda – måste enligt lagen bedriva ett systematiskt arbetsmiljö- arbete. Systematiskt arbetsmiljöarbete, , definieras i föreskrif- terna (AFS 2001:1) som ”arbetsgivarens arbete med att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och att tillfredsställande arbets- miljö uppnås”. De centrala aktiviteterna brukar ibland beskrivas som ett hjul, det så kallade SAM-hjulet. Ett systematiskt arbetsmiljö- arbete är en ständigt pågående process där alla delarna hänger ihop och behövs. Det handlar om att –bedöma de risker som kommit fram vid undersökningen –vidta åtgärder för att minska riskerna Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö –kontrollera att åtgärderna faktiskt har bidragit till en bättre arbetsmiljö.37 Över tid har fokus ändrats i synen på arbetsmiljön. Länge ägnades stor möda åt att kartlägga de faktorer som den enskilde medarbeta- ren upplevde som positiva eller negativa i den omedelbara närheten. kom fokus att flyttas till chefen och det nära ledarskapet. I och med att den organisatoriska arbetsmiljön tog plats vid sidan om den psykosociala har intresset för chefens organisatoriska förut- sättningar vuxit. Det senaste steget har varit att lyfta och studera olika organisationers övergripande omgivning.38 En annan tendens är att stimulera utvecklingen mot en mer tillitsbaserad styrning och ledning. Det gäller även inom välfärdssektorn.39 I dialogerna har det betonats att det systematiska arbetsmiljö- arbetet måste vara en självklar och naturlig del av verksamheten. Så är det inte i alla verksamheter. Det är också angeläget att alla anställda är engagerade och aktiva i arbetsmiljöarbetet. Av 1 a § arbetsmiljölagen (1977:1160), AML, framgår att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka för att skapa en god arbetsmiljö. Så är det heller inte alltid, enligt dialogerna. Att arbetsmiljöarbetet är en angelägenhet för hela organisationen, har det bekräftats i dialogerna. Alla behöver ha kunskap om vad som krävs – och var ansvaret ligger för att åstadkomma en god arbetsmiljö. För att skapa och behålla engagemanget för ett systematiskt arbets- miljöarbete är det viktigt att detta inte stannar vid dokumentation utan leder till konkreta och synliga förändringar. Att tillbudsrappor- tering uppmuntras och tas på allvar har här en väsentlig betydelse. Företagshälsor påpekar att styrning och organisation har stor betydelse för arbetsmiljön, men att arbetsmiljöarbetet fort- farande i alltför liten utsträckning tar med dessa perspektiv. Det stannar ofta vid att medarbetarnas upplevelser av ett antal risk- och friskfaktorer mäts och närmaste chefen åläggs att rätta till bristerna. Företagshälsor framhåller att de flesta organisationer för- modligen skulle ha mycket att vinna på att tydligare koppla ihop 37www.av.se/arbetsmiljoarbete-och-inspektioner/arbeta-med-arbetsmiljon/systematiskt- arbetsmiljoarbete-sam/ – hämtad . 38Sveriges Företagshälsor (2019). Arbetsmiljö, hälsa och organisation – hur hänger det ihop och varför? Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. Huvudbetänkande av Tillitsdelegationen. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö organisatoriska strukturer/ledning och styrning med villkoren på enskilda arbetsplatser eller i enskilda arbetsgrupper.40 Utredningen ser en stor potential här. Tid är också en väsentlig aspekt av arbetsmiljöarbetet. Medarbe- tare och chefer behöver ges tid för alla delarna i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utredningen vill särskilt lyfta fram att den poli- tiska ledningen i kommunen behöver avsätta tid för att hålla sig upp- daterad om verksamheternas arbetsmiljöarbete. Stöd i det systematiska arbetsmiljöarbetet Det finns flera stödmaterial för arbetsmiljöarbetet. Arbetsmiljöver- ket har gett ut en vägledning och en guide för det systematiska arbetsmiljöarbetet.41 42 Myndigheten har också tagit fram föreskrif- ter och en vägledning om den organisatoriska och sociala arbets- miljön.43 44 I Sunt arbetsliv samverkar parterna bland annat för att ge stöd i arbetsmiljöarbetet.45 10.3.3Schemat – en viktig arbetsmiljöfråga Utredningens bedömningar: Schemat är en betydelsefull arbets- miljöfråga. Det bör vara möjligt att uppnå balans mellan arbete och fritid. Tid behöver också finnas för återhämtning. Inom vården och omsorgen om äldre är delade turer ofta ett hinder för detta. Möjlighet till handledning, dialog och reflektion tillsammans med chef och kollegor är en viktig arbetsmiljöfråga. 40Sveriges Företagshälsor (2019). Arbetsmiljö, hälsa och organisation – hur hänger det ihop och varför? 41Arbetsmiljöverket (2018). Så förbättras verksamhetens arbetsmiljö – vägledning till Arbets- miljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete, AFS 2001:1 Liten guide för att komma igång med systematiskt arbetsmiljöarbete, /globalassets/filer/arbetsmiljoarbete-och-inspektioner/systematiskt- arbetsmiljoarbete-komma-igang-guide.pdf - hämtad 43Arbetsmiljöverket (2015). Organisatorisk och social arbetsmiljö, AFS 2015:4. Arbetsmiljö- verkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö samt allmänna råd om tillämp- ningen av föreskrifterna. 44Arbetsmiljöverket (2016). Den organisatoriska och sociala arbetsmiljön – viktiga pusselbitar i en god arbetsmiljö. Vägledning till föreskrifter om den organisatoriska och sociala arbetsmiljön, AFS 2015:4. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Utredningens rekommendationer: Arbetsgivarna inom vården och omsorgen om äldre bör se till att delade turer tas bort och ersätts med sammanhållen arbetstid. Arbetsgivarna bör se till att det i arbetsschemat ingår tid för kompetensutveckling, handledning, dialog och reflektion. Schemat har betydelse för arbetets attraktivitet Det finns en gemensam uppfattning om att arbetsschemat är en betydelsefull arbetsmiljöfråga. Det har framförts att detta är en av de allra viktigaste. Hur arbetsscheman läggs är avgörande för att män- niskor ska vilja börja arbeta i verksamheterna och välja att stanna. Deltagarna i dialogerna lyfter särskilt fram tre faktorer: –möjligheten att kunna påverka sitt arbete, –möjligheten att kunna kombinera arbete och fritid samt till åter- hämtning, –möjlighet till reflektion och dialog. Ersättningssystem och uppdragsbeskrivningar påverkar förutsätt- ningarna för planering och hur schemat läggs. Biståndsbeslutet är däremot den rätt till stöd den äldre personen har. Främst är en logistiskt svår verksamhet att organi- sera. Den ska finnas tillgänglig alla tider under alla veckans dagar, men arbetsbelastningen är som störst . Insatser ska kunna ges med mycket kort varsel, till exempel när en person skrivs ut från sjukhus. Strävan är att fler ska arbeta heltid. Ambitionen är också att den äldre inte ska behöva träffa för många anställda. Detta ställer kvar i samband med schemaläggningen. Sammanhållen arbetstid ger balans Det finns en stark koppling mellan schemat och upplevelsen av att kunna påverka arbetet. konstaterade i sin inspek- tion av och särskilda boenden att ”tidsstyrning, som att inte kunna påverka sin arbetstid, oväntade situationer som uppstår hos kund eller mellan kunder är faktorer som påverkar arbetsbelast- Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö ningen mycket”.46 I sin rapport 201947 skriver myndig- heten om de negativa effekter det har på arbetsmiljön när den an- ställde inte kan påverka hur och när en arbetsuppgift ska utföras. Kombinationen höga krav och låg kontroll är en betydande stress- faktor. Från verksamheter där strikt inrutade scheman tillämpas beskri- ver personal hur de känner sig styrda. Att arbetet ska vara klart en viss minut upplever de som stressande. För att inte missa något av den schemalagda tiden händer det att personal, för att kunna logga ut i rätt tid, stannar kvar och gör det i trapphus, på gatan eller i bilen. Att hemtjänstpersonal även förväntas dokumentera sina insatser med hjälp av sin mobil kan också påverka upplevelsen av att arbeta i en professionell organisation.48 Vi har fått exempel på hur vissa arbetsuppgifter inte genomförs om något oförutsett inträffar, efter- som anställda upplever rädsla för att inte kunna hålla schemat. Deltagarna i dialogerna menade att möjligheten att påverka sitt arbete har stor betydelse för hur attraktivt det är att vilja arbeta i dessa verksamheter – och viljan att stanna. Detta bekräftas också av medlemsundersökning , där många av dem som planerar att lämna arbetet inom äldreomsorgen anger svårig- heten att påverka som skäl.49 Deltagarna i dialogerna har understrukit att det måste gå att kom- binera arbete och fritid. Arbetsschemat ska ge den möjligheten. är det dock ofta svårt att få detta att fungera. Delade turer nämndes återkommande i dialogerna som ett exempel på schema där den anställde har små möjligheter att planera sin dag och kombinera arbetet med annat. Delade turer – det vill säga att arbeta två pass ledigt mellan passen – förekommer i stort sett endast i . Detta framgår i en under- lagsrapport till där jämförelse görs mellan de nordiska ländernas äldreomsorg. Som en konsekvens av dessa skill- nader i arbetstid och schemaläggning är det betydligt fler i som anser att arbetstiderna är svåra att kombinera med familjeliv och 46Arbetsmiljöverket (2020). Riskfylld arbetsmiljö – utmaningar för framtidens äldreomsorg, s. 5. Projektrapport 2017–2019. 47Arbetsmiljöverket (2020). Arbetsmiljön 2019, s. 5. 48Hjalmarson (2015). Röster från – några erfarenheter från i , s. 42. Bilaga till rapporten och relationer. Om kvalitet i – en kunskapsöversikt (2015:4). 49Kommunal (2017). Personal som stannar. En rapport om arbetsmiljön i äldreomsorgen, s. 23. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö sociala aktiviteter – i , i , 23 pro- cent i och i Danmark.50 Flera av de svarande som vill lämna arbetet inom äldreomsorgen påtalar att arbetstiderna och schemaläggningen påverkar familjelivet.51 I dialogerna var deltagarna i stort sett överens om att scheman med delade turer ska tas bort, eftersom en sådan schemaläggning står i motsats till intentionerna om att skapa en god arbetsmiljö. Det fanns även en samsyn om att verksamheterna generellt behöver ta till sig kunskap om schemaläggning som både tillgodoser krav på effek- tivitet och en god arbetsmiljö. Utredningen bedömer att det sammantaget finns mycket kunskap och erfarenhet av hur arbetsschemat påverkar arbetsmiljön. Det är viktigt för trivseln och motivationen att anställda är delaktiga i att pla- nera arbetet. Personalen har värdefull kunskap om de äldres behov och önskemål. Dessa insikter bör genomsyra arbetet med schemaläggning. En konsekvens bör vara att scheman med delade turer tas bort. Möjlighet till reflektion och dialog Möjligheten att reflektera över arbetet och samråda med kollegor är faktorer som både bidrar till bra arbetsmiljö och god kvalitet i alla människovårdande yrken.52 Vikten av reflektion har lyfts fram i dialogerna som den nationella samordnaren har genomfört samt i forskning och rapporter från myn- digheter och andra aktörer. Vård och omsorg om äldre innebär ofta att man ställs inför komplexa situationer hos personer med svåra sjukdomar och stora behov av insatser. Man kan behöva ta ställning i svåra frågor och få göra bedömningar som man behöver ventilera med sina kollegor. Flera poängterade att möjligheten till gemensam reflek- tion inte bara är viktig för den enskilde anställde – det utvecklar hela organisationen. Varje medarbetare får syn på sin plats i kedjan. Gemensam reflektion i strukturerad form är nödvändig för att kunna skapa en lärande organisation. Utredningen instämmer i detta. 50Szebehely, M (2020). Internationella erfarenheter av covid-19 i äldreboenden, s. 74. Under- lagsrapport till SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. 51Szebehely, M, Stranz, A, Strandell, R (2017). Vem ska arbeta i framtidens äldreomsorg? 52Hjalmarson, I (2015). Röster från − Några erfarenheter från i , s. 15. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Hemtjänst är ett ensamarbete och anställda beskri- ver att det därför är mycket viktigt att få möta kollegor för reflektion och informationsutbyte – men att sådan tid ofta saknas. Det är till och med sådant som verksamheter drar ner på för att spara. System där enbart ersätts för tiden hos personerna som får insatserna har lett till att mötestider i en del verksamheter har reducerats eller helt tagits bort.53 finns en medvetenhet om betydelsen av att få tid för både informationsutbyte och reflektion. I rapporten från hemtjänsten54 uttrycker en chef det så här: Varför är det viktigt? Jo för att de som vi hjälper är inte bara de vanliga äldre. Det är också personer med psykisk sjukdom och missbruk (…) Vi möter mer komplexa problem. I inspektion av och särskilda boen- den tar anställda upp att de saknar tid för reflektion, att kollegialt hinna träffas innan och efter arbetspass.55 Utredningens bedömning är att detta behov bör uppmärksammas. Kommunerna bör säkerställa ett systematiskt och långsiktigt arbete med kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre och kontinuerligt följa upp sitt arbete med hjälp av de verktyg som finns. Utredningens bedömning: Kommunerna bör följa kompetens- försörjningen inom vården och omsorgen om äldre med hjälp av indikatorer. Utredningens rekommendation: Inom detta kapitels temaom- råde – skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbets- miljö – rekommenderas att följa tre indikatorer som beskriver andel av arbetskraften som är 53Ibid, s. 43. 54Ibid, s. 31. 55Arbetsmiljöverket (2020). Riskfylld arbetsmiljö – utmaningar för framtidens äldreomsorg, s. 5. Projektrapport 2017–2019. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Ovan har vi beskrivit den nära kopplingen mellan anställningsför- hållanden och arbetsmiljön. Dessa områden har stor betydelse för hur attraktiva arbeten inom vården och omsorgen om äldre upplevs. I kapitel 7 redogör vi för vikten av systematisk uppföljning för att kunna bedriva utvecklingsarbete. Indikatorer kan användas i upp- följningen. Utredningen rekommenderar tre befintliga indikatorer för uppföljning inom detta kapitels temaområde. Den ena indikatorn anger hur stor andel av arbetskraften som arbetar heltid. Skälet till att föreslå denna indikator är att heltid bör vara norm inom vården och omsorgen om äldre. Den andra indikatorn anger andelen tillsvidareanställda. Anled- ningen till att vi rekommenderar denna är att tillsvidareanställning bör vara norm inom verksamheterna. Den tredje indikatorn anger andelen män i verksamheterna. Motivet till att vi valt denna indikator är att könsfördelningen, med en kraftigt övervägande andel kvinnor, bör jämnas ut. Breddad rekrytering, med fler män till verksamheterna, är ett steg i att åstad- komma en hållbar kompetensförsörjning. Indikatorerna beskriver andel av arbetskraften som är kommu- nalt månadsanställda på heltid inom omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning. Utredningen är, som tidigare nämnts, medveten om att det saknas enkla, tillgängliga, heltäckande och uppdaterade indikatorer när det gäller arbetsmiljön inom vården och omsorgen om äldre. Exempelvis saknas indikatorer som beskriver förekomsten av systematiskt arbets- miljöarbete. Förslaget ovan är valt för att det är tillgängligt och inte belastar kommunerna med nya administrativa krav. För ytterligare information om hur indikatorerna används, se bilaga 2. 11Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Detta kapitel behandlar det fjärde av utredningens fyra temaområ- den – ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst. ökar användningen av det som brukar benämnas välfärdsteknik och den förväntas spela en allt större roll . Utredningen har haft i uppdrag att särskilt analysera hur ny teknik kan användas för att bidra till en hållbar kompetensförsörjning inom vården och omsor- gen om äldre. Till grund för kapitlet ligger den nationella samordnarens dialo- ger med olika aktörer samt även rapporter från utredningar, myndig- heter med flera. Sist redovisar vi våra bedömningar och rekommendationer inom området samt indikatorer för uppföljning. Nedan redogörs för några centrala begrepp. Utvecklingen i landet vad gäller användning av välfärdsteknik beskrivs i korthet. Slutligen redo- visas överenskommelser och nationella satsningar för att stimulera utvecklingen på området. har höga ambitioner inom området e-hälsa. Vision e-hälsa 2025 visar den riktning för arbetet som regeringen har slagit fast. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna re- surser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet.1 Denna vision gör det tydligt att arbetet ska fokusera på de två mål- grupperna –individen (patienten, brukaren, klienten) samt –personalen i vård och omsorg. Av överenskommelsen om visionen framgår att en eller flera hand- lingsplaner ska tas fram. Den första handlingsplanen, som omfattade åren 2017–2019, beslutades . Parterna, det vill säga staten och SKR, bedömer att vision e-hälsa även i fortsättningen ska vara utgångspunkten för gemensamma insatser och att det samarbete som pågått på området –2019 ska fortsätta samt utveck- las. Ett strategiskt dokument för åren 2020–2022 med fyra inrikt- ningsmål har tagits fram.2 3 Både inom hälso- och sjukvården och pågår ett omfattande förnyelsearbete inom området digital teknik. Gemensamt för alla de satsningar som pågår är att de för med sig behov av att ställa om arbetsprocesser, organisering och samverkansformer. Välfärdsteknik definieras i termbank som ”digital teknik som syftar till att behålla eller öka trygghet, aktivitet, delaktig- het eller självständighet för en person som har eller löper förhöjd risk att få en funktionsnedsättning”.4 Exempel på välfärdsteknik är digitala trygghetslarm, tillsyn via kamera och sensorer för påminnelser. Välfärdsteknik kan användas av personen själv, av personal eller någon annan i personens närhet. 1www.regeringen.se/informationsmaterial/2016/04/vision-e-halsa-2025/ – hämtad . 2www.regeringen.se/490725/contentassets/3f5ccc23708542b6971b8a7d3eaa4379/godkannande -av-overenskommelse-om-en-strategi-for-genoforande-av-vision-ehalsa-2025.pdf – hämtad . 3https:///skr/halsasjukvard/ehalsa/visionehalsa2025.8859.html – hämtad . 4https://termbank.socialstyrelsen.se/ – hämtad . Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Välfärdsteknik kan ges som bistånd, förskrivas som hjälpmedel för det dagliga livet eller köpas på konsumentmarknaden. Ett mål på samhällsnivå är högre kvalitet och effektivitet i vård och omsorg.5 Eftersom produkter som räknas som välfärdsteknik också kan för- skrivas som hjälpmedel kan det vara svårt att dra en skarp gräns mellan de båda. Skillnaden kan vara att välfärdsteknik alltid är digital teknik medan hjälpmedel kan innehålla digital teknik, men inte behöver göra det.6 Detta kapitel fokuserar på användningen av digital teknik. 11.2Långsam och ojämn utveckling i kommunerna Det är en komplex verksamhet som ska ta till sig ny teknik, och det gäller både för personalen, de äldre och deras anhöriga. Vår samlade bild är att utvecklingen är ojämn i kommunerna när det gäller att använda ny teknik. Detta stöds i ett flertal rapporter från utredningar och myndigheter. För sjunde gången redovisade utvecklingen av välfärdsteknik och e-hälsa i kommunerna.7 248 av 290 kommuner besvarade enkäten. Även om inställningen ofta i grunden är positiv, så visar det sig att det finns svårigheter att genomföra förändringar i praktiken. Trygghetslarm är den vanligaste formen av välfärdsteknik. hade cirka 200 000 personer ett trygghetslarm. Fler kommuner har börjat använda digital nattillsyn. Fler kommuner erbjuder också gps-larm. I har så kallade passiva larm, eller sensorer, varit i bruk . Det är till exempel larmmattor, dörrlarm och rörelselarm. Samordnad individuell planering (SIP) med hjälp av video eller webb- kamera är en vanligt förekommande form av e-hälsa. Inför utskriv- ning från sjukhus kan den enskilde – tillsammans med personal på 5Socialstyrelsen (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2020, s. 19. Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. 6SOU 2020:14 Framtidens teknik i omsorgens tjänst, s. 56. Betänkande av Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen. 7Socialstyrelsen (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2020. Uppföljning av ut- vecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst sjukhuset – möta biståndshandläggare, omsorgs- eller vårdgivare och eventuella anhöriga. I särskilda boenden för äldre personer förekommer flera typer av välfärdsteknik. De vanligaste är dörrlarm, fall-larm och rörelsedetek- torer. Samordnad individuell vårdplanering (SIP) via video eller webb- kamera och avvikelselarm finns också. Andra typer av välfärdsteknik är digitala lås, elektronisk signering av mediciner, elektroniska medi- cinskåp, robotkatter, virtuella spel för stimulans och träning för per- soner med demens. Andra produkter är duschrobotar, musikdockor och inkontinenssensorer. När det gäller teknik till stöd för personalen finns mobilappar där man kan registrera adresser och portkoder, registrera besök, lägga in scheman med mera. Med digitala lås hos personerna som får hem- tjänst behöver personalen inte hantera nycklar. Vid hembesök och arbete utanför kontoret har personalen allt större möjligheter att dokumentera mobilt. Både inom och inom den kom- munala hälso- och sjukvården har användningen av ny teknik ökat sedan föregående år. Av de svarande kommunerna var det som uppgav att hyresgäster på särskilda boenden för äldre kunde få tillgång till inter- net. Tillgången varierade mellan olika boenden. Framför allt nya boen- den hade fiber eller wifi. Det varierade också huruvida de boende hade tillgång till internet i den egna bostaden eller enbart i gemen- samma lokaler. Fler använder ny teknik – men svårigheter kvarstår Användning av välfärdsteknik ökar trots allt i kommunerna. har många kommuner svårt att breddinföra tekniken, det vill säga införa den i ordinarie drift. Mycket stannar vid pilotprojekt och långa testperioder. av de svarande kommunerna har tagit fram styrande dokument i form av digitaliseringsplaner eller liknande för att kunna bedriva en planerad verksamhetsutveckling med digitalisering. har avsatt personalresurser för att driva utvecklingen av e-hälsa, välfärdsteknik och digitalisering. Kommunerna uttrycker att de behöver stöd från myndigheter och nationella aktörer, exempelvis SKR. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Det som inte visar på en positiv utveckling är säker hantering av identiteter och behörigheter inom . av kommunerna har säkrat samtliga system där personuppgifter be- handlas.