sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — • Kronofogdens administrativa kostnader för skuldärenden gällande US, beräknas inte förändras av förslaget • Extra kostnad som tillkommer på grund av att ett nytt it -stöd ska hantera månadsuppgifter enligt utredningens förslag uppskattas till 10–. Ett nytt it-stöd till underhållsstöd behöver utvecklas oavsett om utredningens förslag realiseras. Kostnaderna för denna utveckling uppskattas bli mycket stora: Källa: Utredningens beräkningar. Till analysen av konsekvenser för bidragsskyldiga föräldrar har ut- redningen använt mikrodata från analysdata- lager STORE, innehållande uppgifter om samtliga gällande beslut om betalningsskyldighet för underhållsstöd . Till denna data kopplades uppgifter från () STAR- urval och månadsinkomstuppgifter från arbetsgivardeklarationer på individnivå från . Utifrån detta samlade datamaterial gjorde utredningen en simulering av det föreslagna regelverket genom att för varje kalendermånad beräkna ett nytt betalnings- belopp enligt förslaget för alla föräldrar med betalningsskyldighet (även om det gällande betalningsbeloppet var fastställt till noll kro- nor). Därefter jämfördes debiterade belopp i simuleringen med de faktiska beloppen. När simuleringen gjordes hade utredningen bara tillgång till upp- gifter från arbetsgivardeklarationer vilket innebar att en helt korrekt beräkning av ett nytt månadsbetalningsbelopp för samtliga bidragsskyldiga egentligen bara var möjlig för en enda kalendermånad ().1 Anledningen är att i det föreslagna sättet att be- räkna betalningsgrundande inkomst avseende en månad t, krävs månadsinkomstunderlag från arbetsgivardeklarationer avseende måna- der från och med t-13 till och med t-2. För att ändå kunna få en upp- fattning av konsekvenserna av ett månadsbaserat system antogs i simuleringen att inkomst av tjänst var fördelad på samma sätt som enligt uppgifter från arbetsgivardeklarationer . Genom att applicera månadsfördelningen från arbetsgivardeklarationer på årstotalen för inkomst av tjänst 2018 från STAR-urvalet + årstotal- erna för andra inkomstdelar som ingår i betalningsgrundande inkomst, kunde ett helt kalenderårs månadsbetalningsbelopp simuleras. Utredningen har uppskattat hur den föreslagna modellen kan tänkas påverka bidragsskyldiga föräldrars inbetalningsgrad, det vill säga hur mycket av det debiterade beloppet som de faktiskt betalar. Utifrån det kombinerade datamaterialet som beskrevs ovan undersöktes och modellerades sambandet mellan A) bidragsskyldigas inbetalningar och B)bidragsskyldigs aktuella månadsöverskott och storleken på det debiterade beloppet. Genom att i datamaterialet sedan ersätta det faktiskt debiterade beloppet med det som skulle bli debiterat om utredningens förslag implementerades – och därefter använda den beräknade modellen kunde en beräkning och jämförelse av totalt inbetalt och totalt inbetalt med utredningens förslag göras. 1Februari 2020 är den enda kalendermånad där tillgängliga månadsuppgifter täcker hela ram- tiden (–). En uppskattning av statens administrativa kostnader för ett månads- baserat system görs utifrån: –bedömning av handläggningstider för ett under- hållsstödsärende i ett månadsbaserat system. –Uppskattning av driftskostnader för nytt/modifierat it-system för handläggning samt datainhämtning av månadsuppgifter. –Uppskattning av minskat antal skuldärenden samt schabloniserade styckkostnader per ärende hos Kronofogden. Konsekvenser för några typfall – inkomstscenarion Nedan följer ett antal ”inkomstscenarier” som illustrerar vad betal- ningsbeloppet blir månad-för-månad med den föreslagna modellen för rullande beräkning av betalningsgrundande inkomst. I diagram- men ligger också betalningsbelopp enligt gällande regler inlagt. De gråa staplarna illustrerar månadsinkomsten. I scenarierna räknas på betalningsbelopp för en förälder som är bidragsskyldig för ett barn med underhållsstöd , men är underhållsskyldig för sam- manlagt tre barn. I det första inkomstscenariot (figur 9.1) har den bidragsskyldige en viss variation i månadsinkomsten, men inga stora eller långvariga inkomstbortfall eller inkomstökningar inträffar. Eftersom månads- inkomsterna ligger under den gräns där fullt underhålls- stöd debiteras (i figuren markerad med en horisontell streckad linje) blir det inga tillägg till den betalningsgrundande inkomsten från de ”historiska” perioderna två och tre. Betalningsgrundande inkomst bestäms därför helt av tremånaderssnittet från månaderna t-2 till och med t-4. Detta innebär till exempel att den låga inkomsten månad 5 får ett visst genomslag i betalningsbeloppen . Figur 9.1 Inkomstscenario: viss variation i månadsinkomsten I det andra inkomstscenariot (figur 9.2) har den bidragsskyldige rela- tivt god inkomst – tillräckligt för att betala motsvarande fullt under- hållsstöd. Men så inträffar ett plötsligt och stort inkomstbortfall, kanske blir den bidragsskyldige sjuk, och inkomsten stannar därefter på den lägre nivån. I detta scenario får inkomstbortfallet gradvis genomslag först . Eftersom den bidragsskyldiges månadsinkomst, innan bortfallet, låg ovan den övre inkomstgränsen så ligger tillägg från period två och tre kvar efter det att genomsnittet i period ett blev lägre. Notera också hur betalningsbeloppet, enligt nuvarande regelverk, inte förändras alls under tidsspannet i diagram- met (betalningsbeloppet beror ju på inkomstuppgifter från senaste beslutet om slutlig skatt, som avser inkomster bakåt i tiden). Figur 9.2 Inkomstscenario: långvarigt lägre inkomst I det tredje scenariot (figur 9.3) får den bidragsskyldige föräldern en relativt stor inkomstökning – kanske ett till- fälligt extrajobb eller ett tidsbegränsat uppdrag. Eftersom månads- inkomsterna innan inkomstökningen låg under den övre inkomst- gränsen förekom det, innan ökningen, inga tillägg från period två eller tre i ramtiden. Därför slår inkomsthöjningen igenom snabbt när tremånaderssnittet i period ett anpassar sig efter den tillfälligt högre månadsinkomsten. Eftersom den tillfälligt högre inkomsten är högre än den inkomst där motsvarande fullt underhållsstöd debiteras, blir det ett tillägg från period två i ramtiden efter att månadsinkomsten gått ner igen. Det högre betalningsbeloppet ligger därför kvar fler månader än de tre som den bidragsskyldige har tillfälligt högre inkomst. Den tillfälliga inkomstökningen var inte tillräckligt lång för att det ska bli tillägg från period tre. Figur 9.3 Inkomstscenario: en tillfällig inkomstökning Vilka omfattas av förslaget? Det är enbart bidragsskyldiga bosatta i som vare sig har in- komster från näringsverksamhet eller som har inkomster som inte går att beskatta i som omfattas av utredningens förslag gäll- ande månatliga omräkningar av betalningsskyldighet. Fortsättnings- vis kommer vi benämna den grupp som omfattas av förslagen med ”förslagspopulationen”. Tabell 9.3 nedan redovisar hur många det rör sig om samt deras andel av totalt debiterat. Hur många bidragsskyldiga omfattas av förslagen? Antal bidragsskyldiga och debiterat belopp för Har inkomst av näringsverksamhet Bor utomlands el. som inte kan beskattas i Källa: analysdatabas . I genomsnitt debiteras bidragsskyldiga högre belopp I simuleringen av det föreslagna regelverket med månatlig omräk- ning av betalningsbelopp, blev totalt debiterat belopp högre (+8,) än med gällande regelverk för dem som förslaget omfattar (tabell 9.4). Dessa belopp avser debiterat från bi- dragsskyldiga bosatta och skattskyldiga i . Till detta ska läggas debiterat från utlandsboende bidragsskyl- diga och cirka 85 miljoner debiterat från bidragsskyldiga med när- ingsinkomster för att få totalt debiterat för underhållsstöd avseende . Genomsnittligt debiterat belopp blev i simu- leringen av förslaget högre (+8,) per bidrags- skyldig och år jämfört med nuläget (tabell 9.4). Den viktigaste orsaken till att de genomsnittliga beloppen blir högre med förslaget är att betalningsbeloppen i det nuvarande regelverket är än de viktigaste månadsunderlagen i förslaget. I genomsnitt har individerna en inkomstökning . Tabell 9.4 Debiterade belopp för underhållsstöd 2019 –med nuvarande regelverk respektive utredningens förslag Enbart bidragsskyldiga med inkomst av tjänst bosatta i berörs av förslagen. Bidragsskyldiga med inkomst av näringsverksamhet samt bidragsskyldiga som är bosatta utomlands berörs således inte. Baserat på FASIT-simulering avseende Förändring (%) Aggregerat debiterat (mnkr) och år (kr) med betalningsskyldighet (kr) Andel (%) bidragsskyldiga där debiterat är > Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Det genomsnittliga debiterade beloppet ökar mest i gruppen bidrags- skyldiga med betalningsgrundande månadsinkomst i spannet 21 000– (tabell 9.5). Anledningen till att denna grupp får en större förändring än de med högre månadsinkomster är att de sist- nämnda är på en sådan inkomstnivå att de – trots eventuella varia- tioner i månadsinkomst – blir betalningsskyldiga för motsvarande fullt US i båda regelverken. Bland bidragsskyldiga med inkomster 10 000–/månad blir förändringen mindre. Dels är betal- ningsbeloppen i snitt lägre i detta inkomstskikt – varför en föränd- ring blir lägre i kronor räknat. I detta inkomstläge (som är precis ovanför den inkomst i vilken en bidragsskyldig beräknas ha ett över- skott överhuvudtaget) finns dessutom en större inkomstvariation och en större andel i denna grupp får ett lägre betalningsbelopp beräknat på aktuellt inkomstunderlag än med dagens regler (tabell 9.6). Bland bidragsskyldiga med de lägsta inkomstnivåerna blir debiterat/år mycket lågt i förslaget jämfört med dagens regelverk. Dessa har en mycket låg eller ingen aktuell betalningsförmåga (baserat på det föreslagna sättet att beräkna betalningsgrundande inkomst) men en del kan ha haft större inkomster – till exempel om de blivit arbets- lösa eller sjukskrivna . Tabell 9.5 Hur mycket skulle bidragsskyldiga med olika inkomster debiteras i ett månadsbaserat regelverk? Genomsnittliga debiterade belopp per bidragsskyldig och år i olika månadsinkomstkategorier. Enbart bidragsskyldiga med inkomst av tjänst bosatta i berörs av förslagen. Bidragsskyldiga med inkomst av näringsverksamhet samt bidragsskyldiga som är bosatta utomlands berörs således inte. Simulering avseende inkomstår 2019 debiterat/år (kr) inkomst 2019 enl. förslag (tkr) Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Tabell 9.6 Hur stor andel debiteras mer respektive mindre på ett helår? Betalningsgrundande månadsinkomst beräknad enligt utredningens förslag. Enbart bidragsskyldiga med inkomst av tjänst bosatta i berörs av förslagen. Bidragsskyldiga med inkomst av näringsverksamhet samt bidragsskyldiga som är bosatta utomlands berörs således inte. Simulering avseende inkomstår 2019 månadsinkomst 2019 (tkr) högre belopp (%) lägre belopp (%) Källa: Utredningens beräkningar baserat på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Bland föräldrar som är bidragsskyldiga för fler barn blir förändringen i debiterat belopp större. Figur 9.4 nedan visar hur stor andel av bidragsskyldiga som får högst x kronors förändrat debiterat belopp per kalendermånad. I figuren avser debiterat belopp det samman- lagda beloppet som bidragsskyldig ska betala för samtliga barn hen är betalningsskyldig för. Genom att avläsa y-värdet på kurvan vid en viss förändring av betalningsbelopp får man fram hur stor andel som fick högst en sådan förändring. Genom att avläsa y-värdet vid ett visst värde �1 och jämföra med y-värdet vid ett annat lägre värde �2 får man hur stor andel av de bidragsskyldiga där förändringen i betal- ningsbeloppet låg mellan �2 och �1 i simuleringen. Längden på det vertikala ”hoppet” i kurvan visar hur stor andel som har identiskt lika betalningsbelopp med förslaget som . I figur 9.4 framgår till exempel att av de föräldrar som var bidragsskyldiga för endast 1 barn fick ett förändrat betalningsbelopp på mellan −500 och +500 kronor per kalender- månad, och att strax fick ett oförändrat betalnings- belopp. Andelen föräldrar som får ett oförändrat betalningsbelopp är lägre ju fler barn de är betalningsskyldiga för (bland föräldrar som är bidragsskyldiga för fler än tre barn är andelen ). Det är också vanligare att betalningsbeloppet blir betydligt högre bland föräldrar som är bidragsskyldiga för flera barn. Bland dem som är bidragsskyldiga för fler än tre barn är det som får ett högre betalningsbelopp med förslaget. Motsva- rande andel föräldrar med bara ett barn som de är betalningsskyldiga för är någon enstaka procent. Figur 9.4 Hur skulle bidragsskyldiga föräldrars debiterade belopp förändras med utredningens förslag? Andel bidragsskyldiga (y-axeln) som får högst x kronor förändrat betalningsbelopp per kalendermånad med förslaget. Enbart bidrags- skyldiga som berörs av förslagen. Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Marginellt högre inbetalningsgrad i genomsnitt med förslaget En trolig konsekvens av förslaget borde vara en i genomsnitt bättre överensstämmelse mellan betalningsförmåga och betalningsbelopp för vissa bidragsskyldiga – och därmed en något högre benägenhet att betala det som debiteras. Med inbetalningsgrad avses i denna ana- lys andelen av totalt debiterat belopp som blir inbetalt till Försäk- ringskassan räknat från förfallodatum. Äldre skulder än så överförs, såvida den bidragsskyldige inte beviljats an- stånd av och fullgör dessa inbetalningar enligt plan, till Kronofogden för indrivning. Genom att jämföra inbetalningsgraden bland bidragsskyldiga som i simuleringen får ungefär samma betalningsbelopp i det föreslagna regelverket som i det nuvarande, med bidragsskyldiga som får ett klart lägre betalningsbelopp, får man en uppfattning om hur diskrepansen mellan betalningsförmåga och fastställt betalningsbelopp påverkar inbetalningsgraden (figur 9.5). Denna tankegång bygger på att betal- ningsbeloppet baserat på aktuella månadsuppgifter kan tjäna som en indikator på nuvarande betalningsförmåga. I figuren syns tydligt hur en större skillnad mellan betalningsförmåga och betalningsbelopp är förknippat med högre inbetalningsgrad. Observera att endast bidrags- skyldiga med små överskott (5 000–/månad) ingår i figuren, vilket borde förklara de låga inbetalningsgraderna, oavsett om betalningsbeloppet är i paritet med den approximativa betalnings- förmågan. Utifrån en undersökning och modellering av sambandet mellan (a)bidragsskyldigas faktiska inbetalningar och (b) deras aktuella över- skott (baserat på arbetsgivardeklarationer) samt storleken på debi- terat belopp , beräknas inbetalningsgraden på tidsspannet öka från med det föreslagna regelverket. Figur 9.5 Hur påverkar skillnaden mellan betalningsförmåga och betalningsskyldighet inbetalningsgraden? Inbetalningsgrad bland bidragsskyldiga med låga överskott (5–10 tkr). Betalningsförmåga ≈ betalningsbelopp enl. arbetsgivardeklarationer. Betalningsskyldighet ≈ betalningsbelopp enl. inkomster Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Att ökningen av inbetalningsgraden inte blir större förklaras av föl- jande: 1.Det är fler som får ett högre betalningsbelopp med förslaget än som får ett lägre belopp. De förra förväntas inte få en större betal- ningsbenägenhet, snarare tvärtom 2.Det är endast de som har ett betalningsbelopp som är klart högre än deras aktuella betalningsförmåga där man kan förvänta sig högre inbetalningsgrader med förslaget. Men denna grupp är trots allt relativt liten. Dessutom blir deras betalningsbelopp mindre med förslaget och får därför mindre vikt för genomsnittet. 3.Om den bidragsskyldige får noll kronor i betalningsbelopp i för- slaget kommer hen inte ens att räknas med i inbetalningsgraden. Inbetalningsgraden avser det som blir inbetalat bland dem med betalningsbelopp som överstiger noll kronor. 4.Storleken på betalningsbeloppet och den bidragsskyldiges in- komst kan bara förklara en viss del av inbetalningsgraden. Även bland bidragsskyldiga med relativt höga överskott är inbetalnings- graden inte högre än 70–. Det som i genomsnitt förändras med förslaget är först och främst hur mycket som debiteras, inte hur stor andel av det som debiteras som betalas. Visserligen kan inbetalningsgraden i vissa grupper för- ändras relativt mycket, se figur 9.5, men genomsnittet förändras mar- ginellt. Mindre risk för skuldsättning Rimligen borde mer aktuella inkomster i beräkningen av bidrags- skyldigs överskott också medföra färre ärenden på grund av obetalda betalningsbelopp hos Kronofogden. Utredningen har modellerat sam- bandet mellan aktuell inkomst, betalningsbelopp och sannolikheten att skulder bli så gamla att de lämnas över till Kronofogden för in- drivning. Genom att använda den estimerade modellen och i data ersätta faktiskt debiterat med debiterat enligt utredningens förslag – men bibehålla den aktuella inkomsten baserat på arbetsgivardeklara- tioner – kan en beräkning av sammanlagt antal bidragsskyldiga vars skuld går över till Kronofogden göras2. Utredningen uppskattar att förslagen om månatliga omräkningar av betalningsskyldighet baserat på arbetsgivardeklarationer leder till approximativt färre bidragsskyldiga med ärende hos Kronofogden. Det är främst de som med förslaget får i betalnings- belopp men som hade > i faktiskt betalningsbelopp som bidrar till att andelen skulder som överlämnas till Kronofogden minskar: ingen skuld initialt – ingen risk att hamna hos Kronofogden. Men denna grupp är ändå relativt liten: enligt tabell 9.4. 2Det som modelleras är sannolikheten att debiterat belopp blir så gammalt att det lämnas över till Kronofogden som en funktion av a) debiterat belopp och b) bidragsskyldigs betalnings- grundande inkomst beräknad enligt utredningens förslag utifrån senast kända uppgifter från arbets- givardeklarationer. Statens anslagsutgifter för underhållsstöd under ett kalenderår t är i princip summan av utbetalat underhållsstöd till boföräldrar t minus summan av inbetalningar från betalningsskyldiga föräldrar t – direkt till eller via Kronofogden. ��������� = ������� − ����������,� − ������������,� Utredningens förslag antas inte påverka utbetalningarna till boför- äldrar, endast vad som debiteras de bidragsskyldiga. Förändringen i anslagsutgiften för underhållsstöd antas därför helt bero på hur för- slagen påverkar inbetalningarna. I denna förenklade analys kommer vi anta att det som inbetalas direkt till motsvarar en viss andel �� av totalt debiterat belopp, det vill säga: ����������,� = �� ∙ ��������−1 Inbetalningarna från antas till största delen avse skulder innan. I kalkylen antar vi att en viss andel, ��, av det debiterade belopp som inte blir inbetalat direkt till året innan, överförs till Kronofogden, och en viss andel � av detta belopp blir inbetalat, det vill säga: ������������,� = � ∙ �� ∙ (��������−1 − ����������,�−1) =� ∙ �� ∙ (��������−1 − �� ∙ ��������−1) =� ∙ �� ∙ (1 − ��) ∙ ��������−1 Med dessa antaganden kan statens anslagsutgift för underhållsstöd skrivas: ��������� = ������� − �� ∙ �������� − � ∙ �� ∙ (1 − ��) ∙ ��������−1 �� =Andel av debiterat som betalas direkt till FK �� =Andel av det debiterade belopp som inte blir betalat direkt till som därför lämnas över till �=Andel av skuld hos som inbetalas Observera att parametrarna i listan ovan mycket väl kan förändras av förslagen. I kalkylen antar vi också att totalt debiterat belopp för- ändras med en viss faktor � på grund av förslaget. Om vi betecknar utgiften med förslaget år t med ����������,� och motsvarande för utgiften med nuvarande regelverk med ����������,�, kan förändringen i statens utgifter på grund av det föreslagna regel- verket uttryckas som följer: ����������,� − ����������,� = (���� − �����) ∙ ���������,� +[�������(1 − ����) − ��� ���� (1 − ����) �] ∙ ���������,�−1 där indexet n står för nuvarande regelverk, och f för förslag. ���� betecknar alltså andel av debiterat som betalas direkt till FK under nuvarande regelverk, medan ���� betecknar vad motsvarande parameter skulle bli om utredningens förslag implementeras. Vi antar att vidare att ���� = ����, det vill säga andelen som lämnas vidare till Kronofogde- myndigheten av totalt debiterat som inte betalas direkt till Försäk- ringskassan antas vara lika med förslaget som . Likaså antas att inbetalningsgraden för skulder överlämnade till Kronofogde- myndigheten blir oförändrad med förslaget, det vill säga ��� = ���. Förändringen i anslagsutgiften på grund av förslaget t kan då förenklat utryckas: ∆��������� = (���� − �����) ∙ ���������,� +���[(1 − ����) − (1 − ����) �] ∙ ���������,�−1 I analysen beräknades det debiterade beloppet bli högre med förslaget, det vill säga: � ≈ 1,09. Inbetalningsgraden till Försäk- ringskassan beräknas också öka något, från ���� = 0,55 till ���� = 0,56. Andel av debiterat som inte betalas direkt till och som överförs till Kronofogden uppskattas (från inbetalningsdata från ) till , det vill säga �� = 0,86. In- betalningsgraden under ett kalenderår för skulder som överförts till uppskattas till , det vill säga � = 0,73. Vi antar också att av totalt debiterat utgör ”förslags- populationen”, den del av bidragsskyldiga som omfattas av förslagen, (se tabell 9.3 ovan). Baserat på den senaste utgiftsprognosen avseende det antagna in- , där totalt debiterat för den grupp som påverkas av förslagen är , och med ovanstående upp- skattningar/antaganden så beräknas statens anslagsutgifter bli 86 mil- joner kronor lägre med förslaget jämfört med prognos. beräknas statens anslagsutgifter bli 101 miljo- ner kronor lägre än referensalternativet. Detta motsvarar en minsk- ning av anslagsutgiften på För att få en uppfattning om hur förvaltningskostnaden för bostads- bidrag kan tänkas påverkas av förslaget har utredningen utgått från verktyg för produktionskalkyl för att uppskatta hur mycket resursbehovet, mätt i årsarbetskrafter, skulle öka. För- ändringsfaktorn från denna uppskattning appliceras sedan på den del av förvaltningskostnaden som utgör den egentliga ”ärendeproduk- tionen”. Till detta läggs övriga delar av förvaltningskostnaderna, till exempel avskrivningskostnaderna för de extra it-investeringar som blir nödvändiga om utredningens förslag ska realiseras. Något ökad kostnad för ärendeproduktion Hur kostnaden för handläggning av underhålls- stöd påverkas i ett regelverk där betalningsbelopp delvis baseras på månadsuppgifter från beror i väldigt hög grad på auto- matiseringsgraden. Dagens it-stöd för underhållsstöd är föråldrat och kommer att behöva bytas ut oavsett om utredningens förslag ska implementeras eller ej. I analysen som följer antas att ett nytt it-stöd är på plats som helt maskinellt kan beräkna förslag på nytt betalnings- belopp baserat på de senaste tolv arbetsgivardeklarationerna gällande löneinkomster + övriga uppgifter från antingen senaste beslut om slutlig skatt eller tidigare anmälda uppgifter från sökande. I förhållande till dagens handläggningsprocess för underhållsstöd kommer månadsuppgifterna att påverka i tre olika situationer: 1.när boförälder ansöker om underhållsstöd och den andra föräl- derns betalningsförmåga ska bedömas 2.när ny månadsuppgift blir tillgänglig och åtgärdsimpuls startar ett ärende om ändrade förhållanden för den bidragsskyldige av it- systemet 3.i de moment som handlar om att utreda, bedöma och besluta om den bidragsskyldiga förälderns rätt att skjuta upp betalning och/eller befrias från att betala skuld. I det första fallet kan vissa moment (utreda, bedöma och besluta vilket belopp bidragsskyldig ska betala) bli något mer resurskräv- ande. Några delar av inkomstunderlaget till betalningsgrundande inkomst – till exempel merparten av avdragen i inkomstslaget tjänst –ska enligt förslaget inhämtas från den bidragsskyldiga föräldern i stället för från senaste beslut om slutlig skatt.