sou · H9B331 · 2022-01-01 00:00:00 — lagen (2012:210). Följande beslut får inte över- 1. en polismans, 1 d och 1 e §§, och enligt 1 f §. 1.Denna förordning träder i kraft den … 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överträdelser som ägt rum före ikraftträdandet. 13Senaste lydelse 2018:1071. 1.10Förslag till förordning om ändring i taxitrafikförordningen (2012:238) Härigenom föreskrivs i fråga om taxitrafikförordningen (2012:238) dels att 7 kap. 1 § och rubriken till 7 kap. ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 7 kap. 3 a–g §§ och när- mast före 7 kap. 3 a §, 7 kap. 3 b §, 7 kap. 3 d § och 7 kap. 3 e § nya rubriker av följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av 10 §, 3 kap. 13 §, 4 kap. 2 eller 6 § eller 5 kap. 6 § eller 5 kap. 6 § döms till 6 § döms till penningböter. mot 2 kap. 10 §. Frågor om påförande av sank- tionsavgift enligt 3 a § prövas av Transportstyrelsen. Sanktionsavgiften tillfaller staten. Innan sanktionsavgift påförs ska tillståndshavaren ges tillfälle att yttra sig. Sanktionsavgift får sättas ned eller efterges om det finns särskilda skäl. Sanktionsavgift enligt 3 a § ska påföras med ett belopp om . Sanktionsavgifter ska betalas efter det att beslutet har vunnit laga kraft eller den som anges i beslutet. Sanktionsavgifter ska betalas till Transportstyrelsen. När ett beslut om sanktions- avgift har vunnit laga kraft får det verkställas enligt utsöknings- balken. Sanktionsavgift får påföras bara om den som anspråket riktas mot har getts tillfälle att yttra sig från det att förut- sättningarna att besluta om avgift har uppfyllts. En sanktionsavgift faller bort, om beslutet om avgiften inte har verkställts från det att beslutet vann laga kraft. 1.Denna förordning träder i kraft den … 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överträdelser som ägt rum före ikraftträdandet. 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 35 § förordningen (2014:1102) med in- struktion för ska ha följande lydelse. Av 2 b § polislagen (1984:387) framgår att det vid Polismyn- – en avdelning som på natio- – en avdelning som på natio- nell nivå leder och samordnar nell nivå leder och samordnar viss polisverksamhet (Nationella viss polisverksamhet (Nationella operativa avdelningen), och operativa avdelningen), – en avdelning som på natio- – en avdelning som på natio- nell nivå leder och samordnar nell nivå leder och samordnar viss polisverksamhet (Nationella viss polisverksamhet (Nationella operativa avdelningen). operativa avdelningen), och – en funktion som på nationell nivå leder, samordnar och utför den trafikverksamhet som kräver Vid ska det dessutom finnas –en nationell funktion för de internationella uppgifter som anges i16–19 §§, –sådana personsäkerhetsenheter som anges i 6 § förord- ningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete, –en nationell insatsstyrka med huvuduppgift att bekämpa terroraktioner i landet, och –en funktion för samordning av insynsrådets och regionpolis- rådens arbete. Denna förordning träder i kraft den … 14Senaste lydelse 2019:193. 2Uppdrag, utgångspunkter och definitioner 2.1Vårt uppdrag och arbetssätt Av vårt direktiv1 framgår att utredningen ska lämna förslag som leder till effektivare kontroller och till ett sanktionssystem som får fler inom yrkestrafiken på väg att följa reglerna på området. Det övergripande syftet är att främja brottsbekämpningen och trafik- säkerheten samt att åstadkomma en god social situation för förare och en sund konkurrens inom yrkestrafiken på väg. Enligt vår tolkning av direktivet omfattar uppdraget att lämna förslag inom följande fyra områden. •En samlad organisation och åtgärder för en effektiv kontroll av yrkestrafiken. •Sanktionsväxling inom yrkestrafikområdet. •Sållningsprov för narkotika i trafiken, det vill säga ett rutin- mässigt prov utan krav på misstanke om brott. •Trafiksäkerhetskontrollanter som utför nykterhetskontroller. De första två områdena är avgränsade till yrkestrafiken medan de två andra omfattar all trafik på väg. De olika avgränsningarna innebär att vii våra analyser kommer att utgå från såväl den samlade utveck- lingen inom trafikområdet som utvecklingen specifikt inom yrkes- trafikområdet. 2019:51, bilaga 1. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Genom tilläggsdirektiv2 beslutade regeringen att ta bort kravet på delredovisning och att samtliga delar av uppdraget skulle redovisas samlat. Genom ytterligare ett tilläggsdirektiv3 beslu- tade regeringen att uppdraget skulle slutredovisas . Utredningen, som har biståtts av fyra sakkunniga och tre experter, har sammanträtt vid sju tillfällen. Av de sakkunniga är två anställda vid och två vid . De tre experterna är anställda vid , Polismyndig- heten respektive . Vid sidan av möten med sakkunniga och experter har vi deltagit i möten med berörda myndigheter och med ett stort antal intresse- organisationer och andra intressenter. Vi har även samrått med Utredningen om ett nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg (Fi 2020:05). I samband med den internationella kartläggning som gjorts har ett antal digitala möten genomförts med representanter för aktuella departement och myndigheter i , , och . Utredningen har arrangerat en hearing med representanter för åtta myndigheter och åtta övriga intressenter. Vid hearingen läm- nades synpunkter på och diskuterades frågan om den övergripande organisationen av kontrollerna av yrkestrafiken (avsnitt 5.3.2). Vi har vidare deltagit i ett antal konferenser och seminarier där de för utredningen aktuella frågeställningarna har behandlats. I detta avsnitt redogörs för mål och utveckling inom de områden som utredningens förslag ska bidra till att stärka. Som ett litet exportberoende land i utkanten av är beroende av en fungerade marknad med tillförlitliga transporter. Det råder stor konkurrens på transportmarknaden och en förutsättning för en väl 2020:65, bilaga 2. 2021:3, bilaga 3. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner fungerande sektor är att konkurrensen sker på lika villkor. För att uppnå detta krävs effektiva kontroller som säkerställer en hög regel- efterlevnad. 2.2.1Mål och övergripande utveckling av yrkestrafiken har fastställt mål för transportpolitiken där det över- gripande målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och närings- livet i hela landet. Det övergripande målet kompletteras av ett funk- tionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa.4 Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funk- tion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till ut- vecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transport- behov. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funk- tion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Dessutom finns ett klimatmål för transportsektorn som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med 2010.5 Regeringen gör i budgetpropositionen för 20216 bedömningen att den samlade transportförsörjningen ännu inte är samhällseko- nomiskt effektiv. Detta eftersom köparna av transporter inte betalar för alla de kostnader, inklusive externa sådana, som transporterna orsakar. Tillgängligheten för godstrafik och standarden på infrastrukturen varierar över landet men har bärigheten på en del av det strategiskt utpekade vägnätet uppgraderats till vilket innebär en förbättrad tillgänglighet. De mätningar som gjorts av om hur nöjda yrkesförarna är med tillgängligheten vid den senaste resan på väg visar att ger resan ett positivt 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1, utgiftsom- råde 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. 2020/21:1, utgiftsområde 22. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner De problem som upplevs som de största är tät trafik och väg- arbeten. Regeringen konstaterar vidare i budgetpropositionen att etapp- målet7 för trafiksäkerhet inom vägtrafiken verkar vara inom räckhåll såväl vad gäller antalet omkomna som allvarligt skadade. Vad gäller transporternas växthusgasutsläpp har dessa minskat , men inte i den takt som krävs för att nå målet. Det etappmål som finns bedöms inte kunna nås med befintliga styrmedel. Omfattningen av yrkestrafiken vad gäller gods-, taxi- och buss- trafik går att kvantifiera med hjälp av hur många ton gods som fraktas och hur körsträckorna utvecklas. Vad gäller godstransportarbetet har det – 2019 ökat med från 49 534 miljoner tonkilo- meter . Detta innebär att gods- transportarbetet på väg utgjorde av samtliga godstransporter i landet.8 I godstransportarbetet inkluderas samtliga svenska lastbilar såväl som merparten av de utländska.9 Figur 2.1 Godstransportarbete –2019 Miljoner tonkilometer, fordon över Källa: Egen bearbetning av Trafikanalys Transportarbete i –2019. 7Etappmålet innebär att antalet omkomna halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . 8Transportarbete i –2019, Trafikanalys. 9Statistiken över utländska lastbilar baseras på uppgifter från vilket innebär att lastbilar som är registrerade utanför EU inte ingår. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner fanns det knappt 17 000 företag med tillstånd att bedriva yrkesmässig godstrafik. Av dessa var aktiebolag. till antalet anställda var majoriteten av företagen småskaliga, var enmansföretag och hade färre än fyra anställda. hade fler än 100 anställda. Medianom- sättningen uppgick till och soliditeten till . Rörelsemarginalen var vilket kan jämföras med motsvarande siffra för näringslivet i stort som var 7 procent.10 Trafikanalys har även presenterat statistik11 över utländska lastbilstransporter i . Det samlade transportarbetet för dessa mätt i tonkilometer uppgick till 9 295 miljoner. Det motsvarar av det samlade transportarbetet mätt i tonkilo- meter . Av utländska lastbilars transporter med start- och slutpunkt på svensk mark innehöll last. Den genomsnittliga godsvikten vid cabotagetransporterna uppgick till per körning, vilket kan jämföras med de svenska lastbilarna som i snitt körde per transport med last i inrikestrafiken . Lastbilar från , och körde flest cabotagekilometrar med last i . Tillsammans körde dessa tre länder över hälften, , av de utländska lastbilarnas kilo- metrar vid cabotage inom . till godsmängd i ton är det främst trä och trävaror samt samlastat gods som fraktas vid cabotage inom . Även inom taxibranschen har trafiken ökat. Av tabellen nedan framgår att antalet fordon inom branschen har ökat och körsträckan . Tabell 2.1 Trafikarbete taxi –2019 Antal fordon och körsträcka i miljoner mil Källa: Transportstyrelsen och Trafikanalys. 10Årsrapport för yrkestrafik, TSG 2019-7618. 11Utländska lastbilstransporter i 2015-–2016, Trafikanalys Statistik 2018:22. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner fanns cirka 7 400 taxiföretag i varav 33 pro- cent var aktiebolag och drevs som enskild firma. Reste- rande bolag drevs som handels- eller kommanditbolag. Hälften av alla företagen var enmansföretag och hade en till fyra anställda. Många företag hade bara ett fordon. Den genomsnittliga omsättningen uppgick till , solidi- teten till och rörelsemarginalen till 2,7 procent.12 Trafikutveckling inom bussbranschen framgår av tabellen nedan. Här har såväl antalet fordon som körsträckan ökat med . Tabell 2.2 Trafikarbete buss –2019 Antal fordon och körsträcka i miljoner mil Källa: Transportstyrelsen och Trafikanalys. fanns 901 verksamma företag inom bussbranschen, varav 272 bedrev linjetrafik och 629 bedrev charter- och fjärrtrafik. Av samtliga var aktiebolag. Även här var företagen små- skaliga med 48 enmansbolag och med en till fyra an- ställda. hade fler än 100 anställda. Vad gäller den samlade omsättningen inom branschen stod dock de fyra största företagen för av denna. Medianomsättningen uppgick till , soliditeten var och rörelse- marginalen var drygt 4 procent.13 2.2.2Mål för utredningen och utvecklingen inom respektive område I utredningens direktiv anges, som tidigare nämnts, att förslagen kring kontrollerna ska främja brottsbekämpningen och trafiksäker- heten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. I det följande beskrivs utveck- lingen inom dessa områden vilka alla hänger ihop och påverkar 12Årsrapport för yrkestrafik, TSG 2019-7618. 13Årsrapport för yrkestrafik, TSG 2019-7618. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Att gällande regler för till exempel kör- och vilotider följs och att brott på väg bekämpas är viktigt för såväl trafiksäkerheten som för förarnas sociala situation som det är en förutsätt- ning för sund konkurrens. Förbättrad regelefterlevnad och brottsbekämpning Av de tillståndsmätningar14 inom yrkestrafiken som Transport- styrelsen genomför framgår att regelefterlevnaden vad gäller de parametrar som mäts generellt sett är hög bland gods-, taxi- och bussföretag. Vad gäller godstrafiken har fordonens tekniska beskaffenhet och lastsäkringen förbättrats vid den senaste mätningen. Efterlevnaden av hastighetsbegränsningar har dock försämrats. Mätningen av kör- och vilotider visar att svenska förare har blivit bättre på att följa regelverket medan regelefterlevnaden bland utländska förare är sämre än vid den föregående mätningen. Inom busstrafiken ses förbättringar av regelefterlevnaden av kör- och vilotider och vad gäller fordonens tekniska beskaffenhet medan efterlevnaden av hastighetsbegränsningar har försämrats. Inom taxi förekommer brister kring den personliga tidboken men här bedöms konkurrensen från olaga taxitrafik vara det största problemet. Transportstyrelsens löpande kontroller inom taxibranschen visar att brott begångna av innehavare av taxiförarlegitimation och trafik- ansvariga är omfattande vad gäller trafikförseelser men att även bidragsbrott, skattebrott, sexualbrott och våldsbrott förekommer. Utöver att förbättra efterlevnaden av yrkestrafiklagstiftningen är kontrollverksamheten på väg också en del av den allmänna brotts- bekämpningen. I samband med trafikkontroller upptäcks även annan brottslighet som till exempel vapenbrott, stölder, nykterhetsbrott, narkotikabrott, miljöbrott, brott mot utlänningslagen samt att efter- lysta personer påträffas. 14Tillståndsmätning 2018 och 2019, TSG 2017-3925. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Generellt, för all trafik, har utvecklingen inneburit en minskning både av antalet omkomna och av antalet svårt skadade i vägtrafikolyckor. Av figuren nedan framgår utvecklingen av totalt antal omkomna inom vägtrafiken. omkom 221 personer. Figur 2.2 Antal omkomna i vägtrafik –2019 Källa: Trafikanalys. Av tabellen nedan framgår antalet svårt respektive lindrigt skadade inom vägtrafiken. skadades 1 951 personer allvarligt, motsvarande siffra för lindrigt skadade uppgick till 15 768 personer. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Figur 2.3 Antal svårt () och lindrigt (grå) skadade i vägtrafik –2019 Källa: Trafikanalys. Av nedanstående tabeller framgår antalet lindrigt skadade, svårt skadade och omkomna inom tung yrkestrafik, buss och taxi. omkom sammantaget 8715 personer i olyckor som kan kopplas till dessa tre trafikkategorier. Tabell 2.3 Antal personer i olyckor med lastbil över inblandad Källa: Strada16. 15Det kan förekomma överlappningar i statistiken mellan de tre kategorierna. 16Transportstyrelsens informationssystem om vägtrafikolyckor med personskador. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Tabell 2.4 Antal personer i olyckor där förare med taxiförarlegitimation varit inblandad Källa: Strada. Antal personer i olyckor med buss inblandad Källa: Strada. God social situation för förare I samband med den senaste tillståndsmätningen har Transport- styrelsen även genomfört undersökningar av lastbilsförarnas sociala villkor. Förarna i av de 422 lastbilar som ingick i till- ståndsmätningen deltog i den enkät som ligger till grund för under- sökningen. De erhållna svaren visar att förarna generellt sett trivs med sitt arbete och är nöjda med sina arbetsförhållanden oavsett om de arbetar för svenska eller utländska arbetsgivare. Det finns dock tydliga skillnader i hur förutsättningarna för förarnas arbete ser ut. Av de förare som arbetar för utländska arbetsgivare tillbringar minst i lastbilen. En fjärdedel tillbringar 6–i lastbilen. Detta kan jämföras med de förare som har svenska arbetsgivare. Av dessa tillbringade minst i lastbilen. Av studien framgår också att av förarna som kör för utländska arbetsgivare endast återvänder till sin varaktiga bostad per halvår. I studien ingick frågor om lön. Dessa resultat bör enligt Trans- portstyrelsen tolkas med försiktighet eftersom det kan vara känsligt att svara på frågor om lön och ersättning. Andelen chaufförer som inte svarade på denna fråga uppgick till och bortfallet var därmed betydligt större än för de övriga frågorna. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner att medianlönen för förare som arbetar för en arbetsgivare utanför ligger 30–lägre än motsvarande lön för en förare som arbetar för ett svenskt företag. konkurrens inom yrkestrafik på väg Att minska skillnaderna vad gäller villkoren för svenska respektive utländska förare som beskrivits ovan är en viktig del i arbetet för att främja en sund konkurrens inom yrkestrafiken på väg. Utöver skillnader i villkor finns en rad områden där bristande regelefterlevnad leder till osund konkurrens och social dumpning. Bland dessa kan nämnas: •Åsidosättande av regler för kör- och vilotider, till exempel genom förare som kör på andra förarkort än sitt eget. Förarna kan genom detta åsidosätta dygnsvilan. •Förare som inte uppfyller kraven, till exempel vad gäller körkort och körkortsbehörighet. •Arbetskraft som inte har rätt att vistas legalt i och som har sämre arbetsvillkor. •Manipulation av färdskrivare. Frågan om sund konkurrens och sociala villkor hanteras i EU:s mobilitetspaket (bilaga 4, avsnitt 13) som innebär skärpta regler vid internationella transporter. I detta avsnitt redovisas vad vi avser med vissa begrepp i detta betänkande. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Yrkestrafik är vägtrafik där transporttjänster tillhandahålls mot ersättning.17 Då ingår gods-, buss- och taxitrafik. Taxitrafik är alltså en form av yrkestrafik, men eftersom taxitrafik hanteras i en egen lag, taxitrafiklagen (2012:211), medan övrig yrkestrafik hanteras i yrkestrafiklagen (2012:210) gör även vi en sådan uppdelning i vissa delar av betänkandet. Yrkesmässig trafik är yrkestrafik som endast får bedrivas med stöd av tillstånd, antingen av svensk eller utländsk myndighet. Förord- ning (EG) nr 1071/200918 (tillståndsförordningen) reglerar rätten att bedriva yrkesmässig trafik av gods och personer. Tillståndsför- ordningen innehåller följande definitioner. Yrkesmässigt bedrivande av godstransporter på väg är verksam- het som bedrivs av ett företag som med motorfordon eller fordons- kombinationer transporterar gods för annans räkning (artikel 2.1). Yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg är verk- samhet som bedrivs av ett företag som, med motorfordon byggda och utrustade på sådant sätt att de är lämpliga att transportera fler än nio personer – inklusive föraren – och avsedda för detta ändamål, bedriver persontrafik för allmänheten eller särskilda användarkate- gorier mot ersättning som betalas av de transporterade personerna eller av organisatören (artikel 2.2). När vi i utredningen avser taxitrafik som bedrivs yrkesmässigt använder vi begreppet taxitrafik. 17Jämför dir. 2019:51, s. 1–2. 18Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkes- mässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner Taxitrafik är trafik som bedrivs yrkesmässigt med personbil eller lätt lastbil och som innebär att fordon och förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transport av personer.19 Tillstånd krävs för att bedriva taxitrafik. Vägtransporter i förvärvsverksamhet är vägtransporter av personer eller gods som utförs i förvärvsverksamhet med vissa typer av fordon där fordonet är registrerat i Sverige.20 Begreppet omfattar inte endast transporter för vilka tillstånd att bedriva taxitrafik eller yrkestrafik krävs, såsom transporter med taxifordon och budbilar, utan även transporter som inte kräver tillstånd. Det kan exempelvis handla om transporter där en hantverkare tar med sig verktyg i firmabilen till platsen för arbetet. Med nyttofordon avses motorfordon och dess släpvagn eller på- hängsvagn som främst används för transport av varor eller passage- rare i kommersiellt syfte.21 Det finns fordon som används som nyttofordon utan att tillstånd att bedriva yrkestrafik eller taxitrafik krävs. Ett transportföretag som utför yrkesmässig trafik och som har ett gemenskapstillstånd får under vissa förutsättningar utföra tillfällig inrikes trafik i en medlemsstat där det inte är etablerat, så kallad cabotagetransport. Det finns regler om cabotagetransport både i för- ordning (EG) nr 1072/200922 (godsförordningen) och i förordning 191 kap. 3 § taxitrafiklagen (2012:211). 201 § förordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. 211 kap. 2 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2017:55) om flygande inspektion. 22Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. Uppdrag, utgångspunkter och definitioner (EG) nr 1073/200923 (bussförordningen). Vi avser, om inget annat sägs, cabotagetransport enligt godsförordningen. Regleringen finns framför allt i artikel 8 i godsförordningen.24 Flygande inspektion är ett samlingsnamn på de olika slumpmässiga tekniska kontroller av fordon i trafik som utförs av poliser eller bil- inspektörer.25 Flygande inspektioner görs av både nyttofordon och övriga fordon. Med trafikpolisverksamhet avses arbete inom som bedrivs med yrkestrafik och trafiksäkerhet och som endast kan utföras av bilinspektörer och poliser med särskild utbildning. Sådan utbildning kan till exempel avse utbildning i kontroll av kör- och vilotider, kontroll av farligt gods, teknisk fordonskontroll, kontroll av fordonsvikter och säkring av last. Med trafiksäkerhetsarbete avses Polismyndig- hetens samlade insatser inom trafikområdet. Begreppet innefattar både trafikpolisverksamheten och övrigt arbete inom Polismyndig- heten med att förbättra trafiksäkerheten, exempelvis genom kon- troller av hastighet och nykterhet. 23Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006. 24Se även bilaga 4, avsnitt 3. 25Jämför 1 kap. 2 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2017:55) om flygande inspektion. I detta kapitel beskrivs inledningsvis ansvaret och uppgifterna för de myndigheter som deltar i arbetet med att kontrollera vägtrafiken. I avsnitt 3.2 redogörs därefter för omfattningen av dagens kontroller och i avsnitt 3.3 för myndighetsgemensamt arbete med kontroller. I avsnitt 3.4 beskrivs några av de yrkeskategorier som är verksamma inom kontrollverksamheten. Kapitlet avslutas i avsnitt 3.5 med en sammanfattning av de iakttagelser som utredningen gjort när de nuvarande kontrollerna och kontrollsystemet kartlagts. I bilaga 5 finns en förteckning över de kontroller som görs inom respek- tive myndighet. Av bilagan framgår också kontrollens syfte och med vilket författningsstöd den genomförs.