sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Regeringen motiverade den begränsningen med att behovet av avvikelser från områdesbestäm- melser inte var lika stort då sådana bestämmelser ofta reglerar en- staka frågor, ofta av mer administrativ karaktär, och inte heller ger någon byggrätt.89 Som exempel på angeläget gemensamt behov (1) kan nämnas en komplementbyggnad för förvaring av cyklar eller barnvagnar, en ny tvättstuga eller ett förråd på mark som enligt detaljplanen inte får bebyggas. För det första ska i dessa fall behovet vara angeläget, med det menas att åtgärden ska tillföra en väsentlig nytta. Att behovet ska vara gemensamt innebär att åtgärden inte enbart ska var till nytta för en eller några få personer. Med att en åtgärd ska tillgodose ett allmänt intresse avses att åtgärden ska vara till nytta för en bredare allmänhet, exempelvis väderskydd vid hållplatser, kiosker, små för- råd och transformatorstationer på olika allmänna platser. I praxis har godtagits sådana åtgärder som anordnandet av parkeringsplatser med tillhörande stödmur på mark som inte får bebyggas,90 en pump- station för spillvatten på parkmark,91 en ventilationsanläggning på ett skoltak,92 liksom uppförandet av en mobilmast i utkanten av ett industriområde.93 Med lämpligt komplement (2) kan avses bl.a. service och mindre verksamheter som inte är störande i bostadsområden i syfte att få en blandning av olika funktioner och en mer levande stadsmiljö. Bestäm- melsen gör det möjligt för att medge avvikelser i förhållande till de ändamål som har bestämts i en detaljplan, dvs. i förhållande till s.k. användningsbestämmelser. Ett lämpligt komplement kan enligt förarbetena vara att tillåta en kvartersbutik i ett område med flerbostadshus eller att ett en- eller tvåbostadshus delvis inreds som arbetslokal, exempelvis som ett litet arkitektkontor eller en frisörsalong. Att verksamheten ska utgöra ett 2013/14:126 s. 181. 2013/14:126 s. 184. 90Se MÖD:s dom i mål nr P 11236-15. 91Se MÖD:s dom i mål nr P 975-18. 92Se MÖD:s dom i mål nr P 4472-17. 93Se MÖD:s dom i mål nr P 969-16. komplement till den användning som har bestämts i planen innebär att den kompletterande användningen inte bör tillåtas om den är domi- nerande i förhållande till den användning som anges i planen. Med andra ord bör det inte vara möjligt att helt och hållet ta i anspråk en byggnad som är avsedd för bostadsändamål för något annat än bo- städer – minst hälften av byggnaden bör användas för det ändamål som har bestämts i planen. Avsikten med bestämmelsen är att bl.a. att en- och fåmansföretagare ska kunna använda sin fastighet eller bostad för sådan näringsverksamhet som inte är störande.94 Att komplementet ska vara lämpligt i förhållande till den använd- ning som har bestämts i detaljplanen innebär att stor vikt måste fästas vid den kompletterande åtgärdens omgivningspåverkan. Bull- rande eller på annat sätt störande verksamheter bör således inte kunna komma i fråga i anslutning till bostäder. Även mängden besökare behöver beaktas. Sådana verksamheter som förutsätter att kunderna besöker platsen för verksamheten med bil kan vara olämpliga att medge i ett renodlat bostadsområde om biltrafiken i sig kan medföra olägenheter för grannarna eller om det inte är möjligt för besökarna att parkera på den tomt där verksamheten är belägen. Även olika miljöaspekter behöver beaktas, t.ex. att komplementet är lämpligt i förhållande till förutsättningarna att tillgodose behovet av avfalls- hantering, vatten och avlopp. Hänsyn ska vidare tas till risken för störningar på grund av ökade transporter och även den allmänna trevnaden ska beaktas. Lov bör t.ex. inte ges i ett bostadsområde för verksamheter som medför behov av att använda en del av tomten som upplag för olika slag av varor eller materiel.95 Med hänsyn till denna begränsade acceptansnivå har exempelvis befarade störningar hindrat lov för cykelverkstad och cykeluthyrning i en ekonomibygg- nad i ett bostadsområde som omfattats av detaljplan.96 Generella begränsningar av möjligheterna till avvikelser från detaljplan Om avvikelser har godtagits enligt bestämmelserna ovan ska en samlad bedömning göras av den avvikande åtgärd som lovansökan avser och de åtgärder som har godtagits tidigare (9 kap. 31 d § PBL). En avvikelse, som sedd för sig skulle kunna anses vara en acceptabel 2013/14:126 s. 183. 2013/14:126 s. 183. 96Se MÖD:s dom i mål nr P 5923-19. avvikelse, kan således inte godtas på grund av att avvikelsen tillsam- mans med tidigare godtagna avvikelser bedöms vara så omfattande att dessa inte hade kunnat godtas om avvikelserna hade prövats vid ett och samma tillfälle. I förarbetena framhålls särskilt att den sam- lade bedömningen ska avse samma fastighet eller byggnadsverk som den som lovprövningen avser. Att det finns godtagna avvikelser på andra fastigheter eller byggnadsverk inom planområdet saknar så- ledes betydelse för den samlade bedömningen av avvikelserna.97 Som en ytterligare generell begränsning av möjligheten att vid bygglovgivning godta avvikelser från detaljplan eller godtagna an- vändningar av kvartersmark för allmänna ändamål gäller att åtgärden inte får antas medföra betydande miljöpåverkan eller en begränsning av en rättighet eller en pågående verksamhet i omgivningen (9 kap. 31 e § samt 9 kap. 32 a § tredje stycket PBL). En sådan åtgärd kan kräva ytterligare utredningar i form av miljökonsekvensbeskrivningar och ställningstaganden som förutsätter en ny planläggning.98 De rättigheter som hindrar att lov ska kunna ges med en avvikelse från detaljplan är både fastighetsrättsliga sakrättigheter, som exem- pelvis servitut, ledningsrätter, och byggrätter enligt detaljplan. En avvikelse från detaljplan kan således inte godtas om åtgärden kan an- tas begränsa möjligheten att ta en ännu inte utnyttjad byggrätt för bostäder eller verksamhet i anspråk. Bestämmelsen är avsedd att för- hindra avvikelser som exempelvis medför så omfattande olägenheter eller störningar att det behövs åtgärder i eller i anslutning till närlig- gande bostäder för att dessa ska kunna användas som bostäder i fort- sättningen. Den träffar även den omvända situationen, dvs. sådana avvikelser som medför att pågående verksamheter inte kan fortgå utan ytterligare åtgärder till följd av att avvikelsen innebär att stör- ningskänsliga byggnader etableras i direkt närhet av verksamheten.99 Våra överväganden och förslag avseende förutsättningar för bygglov när en åtgärd avviker från en detaljplan eller områdesbestämmelser finns i avsnitt 7.18.9, 7.18.11 och 7.18.13. 1989/90:37 s. 74 f. och prop. 2013/14:126 s. 311. 2013/14:126 s. 185. 2013/14:126 s. 184. 5.3Förutsättningar för tidsbegränsat bygglov 5.3.1Förutsättningar för tidsbegränsade bygglov i allmänhet Ett lov kan, under vissa förutsättningar, också ges för en åtgärd (9 kap. 33 och 33 a §§ PBL). Det tidsbegränsade bygglovet får ges för högst , men om sökanden begär det, kan lovet förlängas i taget. Den sammanlagda tiden får överstiga endast om lovet ska användas för ett ändamål av säsongskaraktär. Är det fråga om en åtgärd som har stöd i en detaljplanebestäm- melse om tillfällig användning (4 kap. 26 § PBL), har den sökande en tillfällig byggrätt detaljplanen medger användningen. Då ska bygglov ges under samma förutsättningar som andra plan- enliga åtgärder. Om sökanden begär det kan tidsbegränsade bygglov, under vissa förutsättningar, även ges utan stöd i en detaljplanbestämmelse om tillfällig användning. Det tidsbegränsade bygglovet förutsätter att åt- gärden avses att pågå samt att åtgärden upp- fyller något eller några, men inte alla förutsättningar för permanent bygglov. Vilka förutsättningar eller i vilken grad förutsättningarna ska vara uppfyllda får bedömas av i det enskilda fallet. De eventuella olägenheterna av den lovsökta åtgärden får vägas mot nyttan och samtliga berörda allmänna och enskilda intressen får vägas samman (2 kap. 1 § PBL). Normalt bör det krävas goda skäl för att ge bygglov för en åtgärd som bedöms innebära större olägen- heter än som accepteras i fråga om bygglov som inte är tidsbegrän- sade. behöver det finnas ett visst handlingsutrymme för att göra en avvägning. Ett grundläggande krav som dock normalt bör var uppfyllt är kravet att en byggnad inte ska placeras så att byggnaden eller dess avsedda användning inverkar menligt på trafiksäkerheten eller på annat sätt medför fara eller bety- dande olägenhet för omgivningen.100 Den lämplighetsbedömning bygg- nadsnämnden ska göra kan sammanfattas som en avvägning mellan de intressen som talar för åtgärden och de motstående allmänna och andra intressen som skyddas av PBL eller annan lagstiftning.101 Vid 2006/07:122 s. 54. 101Se RÅ 1991 not. denna avvägning ska särskilt beaktas om och hur den tillfälliga åtgär- den skulle påverka den verksamhet som detaljplanen är avsedd för.102 Ett tidsbegränsat bygglov ska som har nämnts avse en åtgärd som avses pågå . Med hänvisning till det har tids- begränsat lov nekats när kommunen påbörjat ett detaljplanearbete som syftar till att göra åtgärden planenlig.103 Den provisoriska karak- tären måste också framstå som reell. Vid den bedömningen ska hän- syn tas till åtgärdens syfte och till de tekniska och ekonomiska möjligheterna att återgå till ett planenligt användningssätt.104 Det är åtgärdens syfte som ska bedömas. Att ett visst användningsändamål för exempelvis en byggnad är tidsbegränsat, men av återkommande säsongskaraktär, gör inte byggnaden tillfällig.105 Våra överväganden och förslag avseende förutsättningar för tids- begränsat bygglov finns i avsnitt 7.18.14. 5.3.2Förutsättningar för tidsbegränsade bygglov för nybyggnad för bostadsändamål I råder ett stort behov av bostäder, med ett byggande som inte motsvarar befolkningsökningen.106 För att möta behovet av bo- städer även på kort sikt infördes en tidsbegränsad bestämmelse om tillfälliga bostäder som ett komplement till perma- nent byggande där bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom plan- och byggprocesser. Bestämmelserna ger förutsättningar för tids- begränsade bygglov för nybyggnad för bostadsändamål (bostadshus) och tillhörande åtgärder såsom bullerplank, parkeringsplatser, pump- och transformatorstationer och liknande (9 kap. 33 a § PBL). Sådana behöver inte tillgodose ett tillfälligt behov och får ges även om samt- liga förutsättningar för permanent bygglov är uppfyllda. Till skillnad från vanliga tidsbegränsade bygglov (9 kap. 33 § PBL) finns i fråga om den här formen av tidsbegränsade bygglov ett ut- tryckligt krav på att platsen ska kunna återställas. Med det menas inte att byggnadens konstruktion ska vara anpassad för att så ska kunna ske, utan att det ska vara tekniskt och ekonomiskt rimligt att avveckla konstruktionen och återställa marken eller, i vart fall, ordna 102Se MÖD:s dom i mål nr P 436-18. 103Se regeringens beslut i ärende med dnr M2003/1421/F/P. 104Se RÅ 1994 ref. 13 och MÖD 2016:27. 105Se RÅ 1998 not 92 och MÖD:s dom i mål nr P 11590-13. 2016/17:137 s. 6. marken så att den kan användas på ett planenligt sätt inom den av- sedda tiden. Möjligheter till avveckling bör därför redovisas redan i lovansökan.107 Ett tidsbegränsat bygglov för nybyggnad av bostäder får ges för högst , men får förlängas till sammanlagt högst fem- ton år. Till skillnad från ordinära tidsbegränsade bygglov finns det inte någon möjlighet till ytterligare förlängning därutöver för ändamål av säsongskaraktär. Då utgångspunkten är att planering ska ske och att bostadsbristen ska lösas genom permanent byggande kommer bestämmelsen om tidsbegränsade bygglov för bostäder upphöra att gälla den 1 maj 2023.108 Våra överväganden och förslag avseende förutsättningar för tids- begränsat bygglov finns i avsnitt 7.18.14. Genom ett förhandsbesked kan den som begär det få prövat om en bygglovspliktig åtgärd kan tillåtas på den avsedda platsen. Ett för- handsbesked som innebär att åtgärden kan tillåtas är sedan bindande vid den kommande bygglovsprövningen om ansökan görs från det att förhandsbeskedet fick laga kraft (9 kap. 17 och 18 §§ PBL). Vad som ska prövas vid en prövning av ett förhandsbesked fram- går inte av författningstexten. Vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att ett förhandsbesked ska kunna ges framgår inte hel- ler. Av förarbetena till ÄPBL framgår dock att vad som i första hand ska prövas är om en byggnadsåtgärd över huvud taget kan tillåtas på platsen, närmast en prövning av markens lämplighet för den avsedda åtgärden samt om åtgärden ska föregås av planläggning. Även andra aspekter kan tas med i bedömningen, t.ex. om den tilltänkta platsen är lämplig med hänsyn till kraven i 2 kap. PBL på anpassning till om- givningen. Kulturhistoriska eller miljömässiga aspekter kan medföra att exempelvis en byggnad över huvud taget inte är lämplig på plat- sen, eller att den för att kunna tillåtas måste placeras på en viss plats på tomten. Om den sökta åtgärden av kulturhistoriska eller andra skäl förutsätter att särskilda krav uppfylls beträffande byggnadens 2016/17:137 s. 13. 2016/17:137 s. 16. placering, utformning eller utförande, måste detta framgå av förhands- beskedet.109 har vid tillämpning av ÄPBL an- sett att prövningen av en begäran om förhandsbesked är begränsad till att avse huruvida byggande kan tillåtas på den aktuella platsen. Förutsättningarna för en väsentligt ändrad användning har därför inte ansetts kunnat prövas inom ramen för ett förhandsbesked.110 Av- görandets tillämplighet även vid prövning enligt PBL har bekräftats i underrättsavgöranden111, men har i något underrättsavgörande också ansetts vara överspelat.112 är inte förhindrad att göra en mer ingående prövning än just bara av markens lämplighet för bebyggelse, om det är möjligt utifrån underlaget i ärendet. Prövningen av en ansökan kan därigenom bli mer eller mindre ingående beroende på vilket underlag sökanden tillhandahåller.113 prövning av en be- gäran om förhandsbesked begränsas dock av att prövningen endast ska avse de förhållanden som råder vid prövningstillfället. De frågor som har avgjort i förhandsbeskedet och som sökanden därför ska rätta sig efter ska vidare klart framgå av beslutet.114 Behovet av att få ett förhandsbesked gör sig naturligen starkast gällande för åtgärder i ett område som inte omfattas av detaljplan. Det är dock möjligt att ge förhandsbesked även i ett område med en detaljplan. Detaljplanen utgör i sig en form av förhandsbesked, men om genomförandetiden har gått ut kan sökanden behöva ett stabilt planeringsunderlag. I en sådan situation kan det vara särskilt viktigt att få en garanti för att de sökta åtgärderna kan tillåtas ur markanvänd- ningssynpunkt.115 Det kan ju här uppstå situationer där den enskilde önskar få prövat om lovansökan ger anledning att förklara att bygglovet ska föregås av planläggning (9 kap. 28 § PBL) eller att en sökande under planens genomförandetid kan ha behov av att få tillåtligheten prövad, t.ex. om planen är enkel och schematisk och ger föga ledning för utformningen av byggprojektet.116 1985/86:1 s. 285. 110Se RÅ 1989 ref. 126. Mark- och miljödomstolens vid domar i mål nr P 1305-19, P 1308-19 och P 1310-19, i mål nr P 5624-19, och i mål nr P 2822-20. 112Se Mark- och miljödomstolen vid tingsrätts dom i mål nr P 4402-15. 113Se MÖD:s dom i mål nr P 8682-14. 114Se JO 1993/94 s. 406 och JO 2015/16 s. 577. 1985/86:1 s. 286. 1985/86:1 s. 286. Mark- och har vid tillämpning av ÄPBL an- sett att en grundläggande förutsättning för ett positivt förhands- besked i ett område som omfattas av detaljplan var att åtgärder som strider mot planen endast kan accepteras om avvikelsen från detalj- planen var mindre och förenlig med planens syfte. Domstolen moti- verade avgörandet med att det ska finnas förutsättningar för att senare ge bygglov.117 Förutsättningarna bör vara annorlunda då det finns fler möjligheter till planavvikelser (9 kap. 31 b och c §§ PBL). Våra överväganden och förslag avseende förutsättningar för för- handsbesked finns i avsnitt 7.18.15. En kommun har möjlighet att i en detaljplan och områdesbestämmel- ser införa rivningsförbud för en byggnad (4 kap. 16 och 42 §§ PBL). Omfattas en byggnad eller en byggnadsdel av ett rivningsförbud kan rivningslov inte ges, med mindre än att detaljplanen eller områdes- bestämmelserna ändras och förbudet då tas bort (9 kap. 34 § 1 PBL). Även om en byggnad eller en byggnadsdel inte omfattas av riv- ningsförbud enligt en detaljplan eller områdesbestämmelser ska riv- ningslov inte ges i de fall en byggnad eller en byggnadsdel bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhisto- riska eller konstnärliga värde (9 kap. 34 § 2 PBL). Detta innebär dock inte någon skyldighet för nämnden att vägra rivningslov i dessa fall, utan enbart en möjlighet förutsatt att byggnaden eller byggnads- delen är värd att bevara. Den bebyggelse som i det här avseendet är att anse som bevarande- värd är inte begränsad till att avse byggnader eller byggnadsdelar med så kvalificerade kulturhistoriska värden att de enligt 8 kap. 13 § PBL inte får förvanskas. I förarbetena framhålls att lokala överväganden bör tillmätas största betydelse i frågan, samt att det material som tas fram av de kulturminnesvårdande myndigheterna kan tjäna till god ledning för kommunerna.118 I samma förarbeten framhålls att det med miljömässigt värdefull betydelse inte bara avses byggnader som i sig är värdefulla. Miljön behöver inte vara resultatet av ett medvetet konstnärligt skapande 117Se MÖD:s dom i mål nr P 6462-16. 1985/86:1 s. 289 f. för att vara skyddsvärd. Det rivningshotade huset kan t.ex. ingå i en enhetlig grupp med tidstypiskt byggnadsskick eller ligga i en husrad eller vid ett torg av miljömässigt värde, där bortfallet av hus skulle medföra stor skada på stadsbilden. En skyddsvärd miljö kan också utgöras t.ex. av en stadsdel med väl sammanhållen och tilltalande be- byggelse med andra påtagliga trevnadsvärden.119 Att bestämmelsen är formulerad som en möjlighet för nämnden att i vissa fall vägra rivningslov och att tröskeln för den bedömningen är förhållandevis låg och beroende av lokala faktorer medför inte att nämnden har fria händer i sin bedömning av om rivningslov ska vägras, utan bevarande- värdet ska vägas mot den enskildes intresse av att få riva byggnaden eller byggnadsdelen.120 För att trygga den enskildes egendomsskydd är bestämmelserna om rivningsförbud och rivningslov nära förbundna med den rätt till ersättning de kan utlösa. Om det finns ett rivningsförbud eller om en fastighetsägare vägras ett rivningslov har fastighetsägaren rätt till ersättning från kommunen för den skada som rivningsförbudet eller det vägrade rivningslovet medför (14 kap. 7 § PBL). Det finns inget som hindrar kommunen från att ta hänsyn till ersättningsskyldig- heten vid sin bedömning av om rivningslov ska ges. Våra överväganden och förslag avseende rivningslov finns i av- snitt 7.18.16. För att marklov ska kunna ges ska flera kriterier vara uppfyllda. Mark- lov ska ges om åtgärden –inte strider mot detaljplanen eller områdesbestämmelserna (9 kap. 35 § första stycket 1 PBL), –inte hindrar eller gör det svårt att använda området för bebyggelse (9 kap. 35 § första stycket 2 PBL), –inte medför olägenheter vid användningen av vissa anläggningar som har skydds- eller säkerhetsområden (9 kap. 35 § första stycket 3 PBL), –inte medför störningar eller betydande olägenheter för omgivningen (9 kap. 35 § första stycket 4 PBL), och 1985/86:1 s. 290. 120Se MÖD 2017:38. –inom detaljplan uppfyller kraven på att bebyggelseområdens sär- skilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden ska skyddas samt att ändringar och tillägg i bebyggelsen ska göras varsamt så att befintliga karaktärsdrag respekteras och tillvaratas (2 kap. 6 § PBL); därtill ska kraven på tomter, allmänna platser och andra områden uppfyllas (8 kap. 9–12 §§ PBL), eller –utanför detaljplan uppfyller kraven i 2 kap. och kraven på tomter, allmänna platser och andra områden i de delar som inte har prö- vats i områdesbestämmelser (9 kap. 35 § första stycket 5 PBL). I likhet med vad som gäller för åtgärder som omfattas av krav på bygglov får ge marklov till en åtgärd som innebär en liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna, om avvikelsen är förenlig med syftet med planen eller bestämmelserna (9 kap 35 § andra stycket PBL). Våra överväganden och förslag avseende marklov finns i av- snitt 7.18.17. kan under vissa förutsättningar lämna ett bygg- lov, rivningslov eller marklov som en detaljplan eller områ- desbestämmelser antas eller efter denna tidpunkt men innan beslutet om att anta en detaljplan eller områdesbestämmelser fått laga kraft. Lovet ska då villkoras så att det inte får utnyttjas förrän antagande- beslutet fått laga kraft (9 kap. 36 § PBL). Om ett sådant villkorat lov lämnas, kommer tiden för överklagande av planen och lovet att löpa parallellt, varigenom byggprocessen kan skyndas på.121 Vidare kan nämnden även förena ett bygglov med villkor om att skyldigheten att betala ersättning för gatukostnader ska fullgöras eller godtagbar säkerhet ställas, innan byggnadsarbeten får påbörjas (9 kap. 37 § PBL). I en detaljplan får kommunen bestämma att lov eller startbesked för vissa åtgärder endast får ges under förutsättning att vissa förut- sättningar är uppfyllda, t.ex. att en viss anläggning för trafik eller av- lopp har kommit till stånd eller att ett visst byggnadsverk på tomten har rivits, byggts om, flyttats eller fått den ändrade användning som 121Se Didón m.fl., Plan och bygglagen (2010:900) En kommentar, (), kommentaren till 9 kap. 36 §. anges i planen (4 kap. 14 § PBL). Även om planen anger att villkoret ska vara uppfyllt för att lov ska få ges, kan nämnden ge lov med vill- koret att förutsättningen i stället ska vara uppfylld för att start- besked ska få ges (9 kap. 37 a § PBL). I ett bygglov eller marklov för en åtgärd som redan har utförts får bestämma om skyldighet att vidta de ändringar i det utförda som behövs. I beslutet ska nämnden i så fall ange den tid inom vilken ändringarna ska vara utförda (9 kap. 38 § PBL). Slutligen kan nämnden även ställa de vill- kor som behövs i övrigt under förutsättning att de har stöd i plan- och bygglagstiftningen (9 kap. 40 § andra stycket PBL). Våra överväganden och förslag avseende villkorade lov finns i av- snitt 7.18.19–22. Om den som avser att vidta en bygglovspliktig åtgärd begär det, ska i ett villkorsbesked redovisa sin bedömning i fråga om åtgärden kan antas komma att bli föremål för villkor för att uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 2 §§ PBL (9 kap. 19 § PBL). Ett villkors- besked är dock varken bindande för eller över- klagbart (13 kap. 2 § första stycket 4) PBL). För att kunna lämna villkorsbeskedet ska be- döma om åtgärden uppfyller kraven på ändamålsenlighet och lämplig- het, god form färg- och form- och materialverkan samt tillgänglighet. Syftet med bestämmelsen är att göra det enklare för en byggherre att bedöma om kommer att anse att en åtgärd är en ombyggnad eller inte. bedömning av den frågan bestämmer om åtgärden kommer medföra krav på t.ex. tillgänglig- hetsanpassning av hela byggnaden, men där bedömningen inte kan göras utan en närmare genomgång av förutsättningarna i ärendet. kan denna information vara helt avgörande för den enskil- de och viljan att vidta den aktuella åtgärden.122 Våra överväganden och förslag avseende villkorsbesked finns i av- snitt 7.17.6. 2009/10:170 Del 1 s. 278. 5.9Genomförandet av lovpliktiga åtgärder Genom lovet har det prövats om åtgärden motsvarar de krav på hän- synstagande till allmänna och enskilda intressen som följer av 2 kap. PBL respektive de olika krav som kan ställas på byggnadsverk, bygg- produkter, tomter och allmänna platser i 8 kap. PBL. När åtgärden har utförts i ett område som omfattas av en detaljplan eller områdes- bestämmelser har den också prövats mot hur kommunen i planen eller områdesbestämmelserna uttolkat och preciserat kraven.