sou · H9B3103 · 2022-01-01 00:00:00 — Det ska härvid noteras att totalförsvaret i sig utgörs av ett system och det är detta system som Totalförsvarsanalys ska följa upp, analysera och utvärdera. Mot denna bakgrund gör utredningen bedömningen att även om det inte anges i Totalförsvarsanalys instruktion att myndigheten ska bedriva tillsyn har Totalförsvarsanalys uppdrag sådana likheter med ISF:s uppdrag att göra system- och effektivitetsgranskning att det utgör tillsyn i den mening som avses i TF och sekretesslagstiftningen. Även det ovan beskrivna uppdraget för Statens undersökande verksamhet har sådana likheter med Totalförsvarsanalys uppdrag att det ger stöd för en sådan bedömning. Utredningen bedömer därför att den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 17 § OSL är tillämplig på Totalförsvarsanalys verksamhet att följa upp, analysera och utvärdera totalförsvaret. Sekretess hindrar alltså inte att myndigheter inom totalförsvaret lämnar uppgifter till Totalförsvarsanalys som Totalförsvarsanalys behöver för denna verksamhet. 14.4.2Omfattning av den sekretessbrytande bestämmelsen Frågan är då om denna sekretessbrytande bestämmelse är tillräcklig för att Totalförsvarsanalys ska kunna få ut de uppgifter som behövs, dvs. ryms alla nödvändiga uppgifter inom tillsynsdefinitionen. Av avsnitt 8.3.6 framgår att utredningen gör bedömningen att Totalförsvarsanalys har behov av uppgifter främst från statliga myndigheter men att om myndigheten behöver uppgifter från kommuner och regioner så ska myndigheten kunna använda det. Totalförsvarsanalys utvärderingsmandat omfattar verksamheten inom totalförsvaret. Begreppet totalförsvar definieras i 1 § lag (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap som verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Det anges i samma bestämmelse att totalförsvar består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verk- samhet (civilt försvar). I 4 § förordning (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap anges att varje myndighet i sin verksamhet ska beakta totalförsvarets krav och att det i myndigheternas planering för totalförsvaret ska ingå att myndigheten under höjd beredskap ska fortsätta sin verksamhet så långt det är möjligt med hänsyn till tillgången på personal och förhållandena i övrigt. Det framgår även att myndigheternas planering för totalförsvaret ska ske i samverkan med de statliga myndigheter, kommuner, regioner, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda. Denna bestämmelse gäller för statliga myndigheter under regeringen med undantag av , kommittéväsendet och Försvarsmakten. Alla övriga statliga myndigheter har alltså en förordningsreglerad del i verksamheten inom totalförsvaret. Som framgått av kapitel 5 utgör även och Försvarsmakten del av totalförsvaret. Om Totalförsvarsanalys begär uppgifter av en statlig myndighet (med undantag av kommittéväsendet) som rör totalförsvaret omfattas det därför av Totalförsvarsanalys utvärderingsmandat och då gäller den sekretessbrytande regleringen i 10 kap. 17 § OSL. Kommuner och regioner ska enligt lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap vidta åtgärder som syftar till att minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred och därigenom också uppnå en grundläggande förmåga till civilt försvar. Som ovan nämnts utgör civilt försvar en del av totalförsvaret. Även kommuner och regioner har därför en förordningsreglerad del i verksamheten inom totalförsvaret. Om Totalförsvarsanalys begär uppgifter som rör totalförsvaret av en kommun eller region omfattas det därför av Totalförsvarsanalys utvärderingsmandat och då gäller den sekretessbrytande regleringen i 10 kap. 17 § OSL. Utredningen gör sammantaget bedömningen att alla de uppgifter som Totalförsvarsanalys behöver få för att utföra sitt uppdrag ryms inom tillsynsdefinitionen och då gäller den sekretessbrytande regleringen i 10 kap. 17 § OSL. Den otydlighet och bristande överrensstämmelse som regeringen pekat på i regleringen beträffande de begrepp som används i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagstiftningen å ena sidan och i förvaltningsrätten å den andra sidan finns alltjämt kvar. För att det ska vara tydligt att myndigheter inom totalförsvaret utan hinder av sekretess kan lämna de uppgifter som Totalförsvarsanalys behöver till Totalförsvarsanalys bör regeringen, som i fallet med ISF, i samband med beslut om inrättande av Totalförsvarsanalys göra ett ställningstagande om huruvida Totalförsvarsanalys kommer att bedriva tillsyn i den mening som avses i TF och sekretesslagstiftningen. Utredningens förslag i avsnitt 8.5.1 om en skyldighet för vissa myndigheter att på begäran lämna Totalförsvarsanalys de uppgifter och upplysningar som Totalförsvarsanalys behöver för sitt uppdrag att följa upp, analysera och utvärdera totalförsvaret innebär en uppgiftsskyldighet för de myndigheterna. En sådan uppgiftsskyldighet är också sekretessbrytande (se 10 kap. 28 § OSL). Det innebär att sekretess inte hindrar att en uppgift som omfattas av uppgiftsskyldighet lämnas av någon av de uppräknade myndigheterna till Totalförsvarsanalys. 14.5Sekretesskyddet för uppgifter hos Totalförsvarsanalys Bedömning: De sekretessbelagda uppgifter som Totalförsvarsanalys får från andra myndigheter i sin verksamhet som består i uppföljning, analys och utvärdering av totalförsvaret kommer att omfattas av samma sekretess hos Totalförsvarsanalys som hos den utlämnande myndigheten. Även uppgifter som lämnas från näringslivet och arbetsmarknadsorganisationer kommer att omfattas av sekretess hos Totalförsvarsanalys. 14.5.1Sekretesskydd för uppgifter från myndigheter Som framgår av avsnitt 14.3 omfattas vissa uppgifter som Totalförsvarsanalys kan behöva få del av inte av motsvarande sekretess hos Totalförsvarsanalys som hos den utlämnande myndigheten, exempelvis uppgifter som hos den utlämnande myndigheten som omfattas av sekretess i statlig tillsynsverksamhet (30 kap. 23 § OSL) och sekretess för beredskapsförberedelser (38 kap. och 7 § OSL) När en myndighet i sin tillsyns- eller revisionsverksamhet får en sekretessreglerad uppgift från en annan myndighet blir denna sekretessbestämmelse emellertid enligt 11 kap. 1 § OSL tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten, se mer om detta i avsnitt 14.2.4. Utredningen har avsnitt 14.4 gjort bedömningen att Totalförsvarsanalys kommer att bedriva tillsyns- och revisionsverksamhet gentemot de utvärderade totalförsvarsmyndigheterna. Detta innebär att den sekretess som gäller hos totalförsvarsmyndigheterna kommer att överföras till Totalförsvarsanalys för de sekretessbelagda uppgifter som Totalförsvarsanalys får i sin verksamhet som består i uppföljning, analys och utvärdering av totalförsvaret. De uppgifter som Totalförsvarsanalys kommer att inneha kan därför antingen omfattas av sådan överförd sekretess eller av en primär sekretessbestämmelse som Totalförsvarsanalys ska tillämpa på grund av att bestämmelsen riktar sig direkt till myndigheten eller omfattar viss verksamhetstyp eller ärendetyp som hanteras hos myndigheten eller omfattar vissa uppgifter hos myndigheten. Exempel på det senare är utrikessekretess eller försvarssekretess enligt 15 kap. 1 och 2 §§ OSL. Bestämmelsen om överföring av sekretess i 11 kap. 1 § OSL ska dock enligt en särskild konkurrensregel inte tillämpas om det finns en primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndigheten (11 kap. 8 § OSL). I ett sådant fall är det den primära sekretessbestämmelsen som ska tillämpas och detta gäller oavsett om den primära sekretessbestämmelsen ger ett starkare eller ett svagare skydd än den sekundära sekretessbestämmelsen. Även undantag från den primära sekretessbestämmelsens tillämpningsområde har företräde framför den sekundära sekretessen. Den sekundära sekretessen gäller alltså inte, om uppgiften redan omfattas av sekretess hos den myndighet som utövar tillsyn eller revision. I sådana fall gäller i stället den primära sekretessen. till bestämmelsen uttalas att en tillsynsmyndighet i många fall torde vara omfattad av samma primära sekretessregel som den kontrollerade myndigheten. Att så är fallet när tillsynsuppgifterna gäller inom viss verksamhet och sekretessregeln avser att skydda uppgifter i denna verksamhet är uppenbart.23 Utredningen har i avsnitt 14.3 redogjort för ett antal sekretessbestämmelser. Utredningen gör bedömningen att det är dessa sekretessbestämmelser som blir tillämpliga för de uppgifter som Totalförsvarsanalys främst kommer att behöva för sitt uppdrag. Totalförsvarsanalys har dessutom en tillsynsuppgift inom en avgränsad verksamhet, dvs. Utredningen gör därför bedömningen att de uppgifter som Totalförsvarsanalys kommer att behöva inhämta i de flesta fall omfattas av samma primära sekretessbestämmelse hos Totalförsvarsanalys som hos den utlämnande myndigheten. När så inte är fallet kommer samma sekretess som tillämpas hos den utlämnande myndigheten (den överförda sekundära sekretessen) ge tillräckligt skydd för uppgifterna eftersom det enligt utredningens bedömning inte finns några bestämmelser som föreskriver om svagare sekretess eller undantag från den överförda sekretessen hos Totalförsvarsanalys. Givetvis skulle det kunna övervägas att införa en primär sekretessbestämmelse som gäller alla uppgifter som Totalförsvarsanalys kan behöva. En sådan bestämmelse skulle behöva vara mycket omfattande. Sekretessbestämmelser innebär emellertid inskränkningar i såväl rätten att ta del av allmänna handlingar som meddelarfriheten. Sådana bestämmelser får därför införas först efter noggranna överväganden som ska redovisas i lagstiftningsärendet (jfr bl.a. yttrande 2012/13:KU3y). Utredningen bedömer emellertid att det finns tillräckligt sekretesskydd för de uppgifter som utredningen anser att myndigheten kommer att behöva för att fullgöra sitt uppdrag. När myndigheten har varit verksam ett tag och hittat sin roll och sina arbetsformer kan det komma att stå klart att myndigheten behöver uppgifter som omfattas av annan sekretess än vad utredningen förutsett. Om Totalförsvarsanalys avser inhämta sådana uppgifter så måste detta föregås av en analys av huruvida befintlig sekretessreglering ger tillräckligt sekretesskydd. 1979/80:2 Del A s. 317. 14.5.2Sekretesskydd för uppgifter från näringslivet m.fl. Utredningen har i avsnitt 8.5.3 föreslagit att näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. enligt förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen, ska lämna uppgifter direkt till Totalförsvarsanalys. Uppgifter som lämnas från dessa aktörer med stöd av denna förordning kommer enligt 38 kap. 6 § OSL omfattas de av sekretess hos Totalförsvarsanalys.24 Denna bestämmelse anger att sekretess gäller för sådan uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden som har lämnats till följd av särskild lagstiftning om uppgiftsskyldighet i frågor som rör samhällsplanering eller försörjningsberedskap eller försörjningsberedskap vid oljekriser, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Uppgifter som lämnats från en näringsidkare till en annan myndighet som sedan lämnat uppgiften vidare till Totalförsvarsanalys omfattas av överförd sekretess hos Totalförsvarsanalys, se avsnitt 14.5.1. Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att uppgifter hos Totalförsvarsanalys kommer att omfattas av följande sekretessbestämmelser •försvarssekretess enligt 15 kap. 2 § OSL, •utrikessekretess 15 kap. 1 § OSL, och •sekretess för risk- och sårbarhetsanalyser enligt 18 kap. 13 § OSL. Uppgifter hos Totalförsvarsanalys som myndigheten fått från andra myndigheter i sin verksamhet som består i uppföljning, analys och utvärdering av totalförsvaret kommer dessutom genom överförd sekretess omfattas av 24Lenberg mfl., Kommentaren till Offentlighets och sekretesslagen, 38 kap 6 § OSL, , Version 24. •sekretess i statlig tillsynsverksamhet enligt 30 kap. 23 § OSL och 9 § OSF, •sekretess för uppgift rörande beredskapsförberedelser enligt 38 kap 7 § OSL, och •sekretess för uppgift rörande samhällsplanering och försörjningsberedskap enligt 38 kap. 6 § OSL. Även de uppgifter som Totalförsvarsanalys fått direkt från näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. med stöd av förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen, omfattas hos Totalförsvarsanalys av sekretess för uppgift rörande samhällsplanering och försörjningsberedskap enligt 38 kap. 6 § OSL. 14.6Utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet Bedömning: Totalförsvarsanalys kommer inte att delta i några sådana samarbeten inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde att Totalförsvarsanalys har behov av att kunna lämna ut sekretessbelagda uppgifter till utländsk myndighet. 1 § förordningen om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet behöver därför inte ändras med anledning av inrättandet av Totalförsvarsanalys. Uppgift för vilken försvarssekretess gäller (dvs. sekretess enligt 15 kap. 2 § OSL) får i vissa fall lämnas ut av Försvarsmakten, och till en utländsk myndighet som deltar i ett samarbete inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Bestämmelser om detta finns i 1 § förordningen (2010:649) om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet. Frågan är om denna förordning ska ändras så att även Totalförsvarsanalys ska ha sådan möjlighet till utlämnande av uppgifter som omfattas av försvarssekretess. Totalförsvarsanalys kommer inte att ha några operativa uppgifter inom totalförsvaret och kommer därför inte att delta i några sådana samarbeten inom Försvarsdepartemen- tets verksamhetsområde att utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet kommer att bli aktuellt. Utredningen gör därför bedömningen att 1 § förordningen om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter vid samarbete med utländsk myndighet inte behöver ändras med anledning av inrättandet av Totalförsvarsanalys. I utredningens uppdrag ingår att analysera konsekvenserna av utredningens förslag i enlighet med 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Det innebär att om förslagen i betänkandet påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. Även samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska redovisas. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar och intäktsminskningar för det allmänna, ska utredningen föreslå hur dessa ska finansieras. Vidare ska eventuella konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, samt för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet redovisas. Detsamma gäller små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Eftersom betänkandet innehåller författningsförslag, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser också redovisas i enlighet med 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt utredningsdirektivet ska utredaren särskilt redovisa vilka konsekvenser förslagen får för berörda aktörer inom totalförsvaret. Enligt utredningsdirektivet ska utredaren även beräkna kostnaden för den nya myndigheten givet en miniminivå samt vilka kostnader som är förknippade med en uppskalning av verksamheten. Dessa beräkningar finns i kapitel 12. I detta kapitel redovisar utredningen sin bedömning av konsekvenserna av de förslag som lämnas. 15.2Förslaget till myndighetens uppgifter Fokus på systemet i uppföljning, analys och utvärdering Förslaget om att myndigheten i sin huvuduppgift ska ha ett fokus på totalförsvarets samlade funktionssätt bedömer utredningen kommer att synliggöra att det övergripande målet för totalförsvaret inte endast är summan av målen för det militära och det civila försvaret utan att det även omfattar sambanden och beroendet mellan det militära respektive det civila förvaret. Totalförsvarsanalys kommer att kunna ge en helhetsbild och en överblick av totalförsvaret som kommer att ge regeringen utvecklade kunskapsunderlag för att styra inriktningen för totalförsvaret så att det ger avsedd effekt och att offentliga medel används effektivt. Utan ett tydligt fokus på totalförsvarets samlade funktionssätt skulle detta mervärde riskera att förloras som det skulle bli mer oklart vad som skiljer Totalförsvarsanalys uppgift mot den övriga analys- och utvärderingsverksamhet som bedrivs av myndigheter inom totalförsvaret. Verksamheter som undantas utvärderingsmandatet Att den underrättelseverksamhet som Försvarsmakten och Säkerhetspolisen bedriver ska undantas utvärderingsmandatet är angivet i utredningens direktiv. Detta, tillsammans med utredningens förslag om att även den säkerhetsunderrättelseverksamhet som Försvarsmakten bedriver inom uppgiften att leda och bedriva militär säkerhetstjänst samt frågor som rör regeringens och planering för och roll i operativ verksamhet under höjd beredskap, ska undantas utvärderingsmandatet, innebär att Totalförsvarsanalys inte kommer att kunna göra en fullständigt oberoende bedömning av måluppfyllelsen av totalförsvarets verksamhet. Utredningen gör emellertid bedömningen att denna brist kan läkas genom att Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och låter Totalförsvarsanalys få del av sina respektive förmågebedömningar på lämplig nivå så att Totalförsvarsanalys kan göra en sammanvägd bedömning med hänsyn tagen till dem. Detta har dock nackdelen att Totalförsvarsanalys bedömning inte kommer att kunna vara helt självständig. Utredningen bedömer dock att med tanke på att de delar som uteslutits ur utvärderingsmandatet utgör en begränsad del av totalförsvarsverksamheten är denna problematik av mindre betydelse. inte medföra några ökade kostnader för Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och eftersom myndigheterna redovisar en förmågebedömning till regeringen. Preciseringen av myndigheten uppdrag Förslaget att Totalförsvarsanalys ska följa upp och analysera utvecklingen av verksamheten i totalförsvaret i förhållande till det övergripande målet för totalförsvaret samt målen för det militära respektive civila försvaret kommer att ge regeringen möjlighet att utveckla resultatredovisningen till med den inriktning som efterfrågar. Riksdag och regering kommer därmed att få ett bättre underlag för att ta ställning till om den totalförsvarspolitiska inriktningen ger avsedd effekt och om offentliga medel används effektivt. Detta kommer i sin tur att öka transparensen och förbättra förutsättningarna för den demokratiska processen. Att Totalförsvarsanalys får uppdraget att göra detta kan även förväntas att underlätta regeringens och arbete med resultatredovisning till och därmed vara resursbesparande för . Förslaget om att Totalförsvarsanalys ska analysera och utvärdera samlade effekter av statliga insatser inom totalförsvaret och effektiviteten i genomförandet av politiken och kostnadseffektiviteten i statliga insatser inom totalförsvaret innebär att regeringen får ett bättre beslutsunderlag. Om regeringen får ett tydligt svar på frågan om verksamheter och reformer får avsedda effekter kommer regeringen att få bättre möjlighet att bedöma om regeringens politik får genomslag. Detta kommer att underlätta för regeringen och myndigheter att göra prioriteringar när det gäller frågan om vad befintliga resurser ska användas till. Utredningens bedömning är detta kommer att bidra till att befintliga resurser används till det som är mest relevant i förhållande till totalförsvarets behov. Förslaget om att Totalförsvarsanalys inom sitt verksamhetsområde ska bistå regeringen i policyanalys och med handlingsalternativ för effektivisering av statliga insatser och styrning kommer att innebära att regeringen får ett utvecklat underlag för justering av politiken och till omprövning av politikens inriktning. Utan en framåtsyftande ansats i myndighetens uppdrag finns risk att slutsatser och lärdomar inte omsätts och konkretiseras för utveckling av totalförsvaret. Konsekvenser av att Totalförsvarsanalys ska ta utgångspunkt huvudsakligen i statliga myndigheters underlag Utredningens förslag i avsnitt 8.3.6 att det i instruktionen ska anges att Totalförsvarsanalys ska utföra sitt uppdrag med utgångpunkt huvudsakligen i de statliga myndigheternas uppföljning och underlag om totalförsvarsverksamheten innebär ett visst merarbete för totalförsvarsmyndigheterna. Det är dock inte tanken att myndigheterna ska upprätta nya underlag eller sammanställningar på begäran av Totalförsvarsanalys. Det handlar i stället om färdiga produkter och data som redan finns som Totalförsvarsanalys ska ta del av. Utredningen gör därför bedömningen att detta inte kommer att orsaka några påtagliga kostnader för de statliga myndigheterna och att detta därför ryms inom befintliga anslagsramar. Utredningens förslag om att Försvarsmakten, , , , Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, , Försvarshögskolan, Säkerhetspolisen och de myndigheter som är bevakningsansvariga myndigheter enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap på begäran ska lämna Totalförsvarsanalys den hjälp och de uppgifter och upplysningar som Totalförsvarsanalys behöver för sitt uppdrag är en följd av att detta förslag. Utredningens gör i samma avsnitt dock bedömningen att Totalförsvarsanalys inte ska vara förhindrad att inhämta kompletterande grundinformation från andra aktörer än statliga myndigheter, när myndigheten så anser är nödvändigt. Utredningens förslag i avsnitt 8.5.3 att Totalförsvarsanalys ska ha rätt att begära upplysningar eller medverkan enligt lagen (1982:1004) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. är en följd av denna bedömning. Vid inhämtande av kompletterande grundinformation kan Totalförsvarsanalys komma att vända sig även till kommuner, regioner och näringslivet för att få information av liknande slag som de rapporterat in till statliga myndigheter. Utredningen bedömer dock att detta kommer att behöva ske i så begränsad utsträckning att arbetet med att besvara förfrågningar från Totalförsvarsanalys inte kommer att innebära några nämnvärda konsekvenser för dessa aktörer. För det fall att informationsöverföringen utgör sådan samverkan eller samarbete som avses i 4 kap 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585) och därmed kräver säkerhetsskyddsavtal bedömer utredningen att Totalförsvarsanalys bör kunna utarbeta rutiner för detta som medför att detta krav inte innebär några nämnvärda konsekvenser för de aktörer som kan komma att beröras. Utredningens förslag i avsnitt 8.3.8 om en ändring i MSB:s instruktion så att det anges att den uppföljning, utvärdering och bedömning som MSB gör avseende civilt försvar ska lämnas som underlag till Totalförsvarsanalys, bedöms inte innebära något merarbete för MSB eftersom detta löpande arbete redan görs av MSB. Konsekvenser för andra myndigheters uppdrag Försvarsmakten och MSB får regeringsuppdrag som kan komma att läggas på Totalförsvarsanalys i stället. Detta kan innebära ändring i dessa myndigheters finansiering, se mer om detta i avsnitt 15.6 nedan. Även Statskontoret och ESV kan komma att få färre uppdrag rörande analys och utvärdering av totalförsvarsverksamheten. Befintliga sektorsanknutna analys- och utvärderingsmyndigheters uppdrag påverkas inte direkt av Totalförsvarsanalys tillkomst eftersom de verkar inom olika sektorer.