sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — För det tredje är det endast åtgärder inom ett detaljplanelagt område som träffas av den nu aktuella regleringen. Det finns således ett stort antal solenergianläggningar som över huvud taget inte är lovpliktiga, inte enligt bestämmelserna i 9 kap. PBL och heller inte enligt den uttömmande uppräkningen i 6 kap. 1 § PBF, oavsett om de uppförs inom ett detaljplanelagt område eller inte. Vidare omfattas heller inte solcellspaneler och solfångare som faktiskt monteras på en byggnad, men inom ett område som inte är detaljplanelagt. Solenergianläggningar (allt från solcellspaneler och solfångare till fristående solcellsparker) kan orsaka störningar och påtagligt försvåra utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar belägna inom områden för riksintresse för totalförsvaret. Det saknar betydelse för total- försvarets intressen om åtgärden sker inom eller utanför detaljplane- lagt område. Försvarsmakten får med nuvarande lovpliktsreglering inte information om solenergianläggningar utanför detaljplanelagt område trots att de uppförs inom eller anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Försvarsmakten har i vårt utredningsarbete uttryckt ett behov av ett regelverk som inne- bär att alla solenergianläggningar inom påverkansområdet för total- försvarets militära del är lovpliktiga, oavsett om anläggningarna placeras inom ett detaljplanelagt område eller inte (se avsnitt 2.4.11). Undantag för mur eller plank för skyddad uteplats Enligt 6 kap. 1 § 7 PBF krävs det bygglov för att anordna, inrätta, upp- föra, flytta eller väsentligt ändra murar och plank (se avsnitt 4.5.15). För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs dock inte bygglov för att – just med en mur eller ett plank – anordna en skyddad uteplats inom från bostadshuset, om muren eller planket inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än . (9 kap. 4 § första stycket 1 PBL). Åtgärden får dock vidtas närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det (9 kap. 4 § andra stycket PBL). Undantaget avser således endast murar och plank som anordnar en uteplats och inte murar och plank i andra avseenden. Av lagtexten framgår också att uteplatsen ska anordnas intill bostadshuset (eller komplementbostadshuset) och därmed inte intill en komplementbyggnad. Av förarbetena framgår att i fråga om en mur eller ett plank som anordnas på två hussidor och som möts i ett hörn, bör kravet att anordnandet måste ske inom från bostadshuset kunna tillämpas på så sätt att muren eller planket tillåts få en sträckning som ytterst, dvs. från vardera husväggen, följer de linjer som parallellt med de båda väggarna möts i ett hörn, även om resul- tatet blir att murens eller plankets ytterhörn på det sättet blir på ett något längre avstånd från hushörnet än 3,6 meter.51 Detta har dock inte kommit till uttryck i lagtexten. Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av en detaljplan eller inte. Åtgärden får också strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Observera att det nu aktuella undantaget är lagreglerat, trots att huvudregeln om lovplikt framgår av PBF. Undantag för skärmtak över uteplats, altan, balkong eller entré För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det inte bygglov för att anordna ett skärmtak över en altan, balkong eller entré eller över en sådan uteplats som får anordnas med stöd av det ovan nämnda undantaget för murar och plank (9 kap. 4 § första 2006/07:122 s. 71. stycket 2 PBL). Skärmtaket får dock inte tillsammans med andra skärmtak som har anordnats på tomten med stöd av undantag från krav på bygglov täcka en större area än och inte placeras närmare gränsen än . Åtgärden får dock vidtas när- mare gränsen än om de grannar som berörs medger det (9 kap. 4 § andra stycket PBL). Till skillnad från övriga punkter i denna paragraf gäller möjligheten att, utan bygglov, kunna anordna ett skärmtak över en altan, balkong eller entré inte bara för bostads- hus utan också för komplementbyggnader. Detta undantag gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av detalj- plan eller inte. Åtgärden får strida mot detaljplan eller områdes- bestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för friggebod (15,0 kvm komplementbyggnad) För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det inte bygglov för att i omedelbar närhet av bostadshuset uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte får en större byggnads- area än (s.k. friggebod) (9 kap. 4 § första stycket 3 PBL). Arean ska beräknas tillsammans med byggnadsarean för andra komplementbyggnader som har uppförts på tomten med stöd av undantag från krav på bygglov enligt den aktuella bestämmelsen eller motsvarande äldre bestämmelser. Komplementbyggnaden får inte ha en taknockshöjd som överstiger och får inte placeras när- mare gränsen än . Åtgärden får dock vidtas närmare grän- sen än om de grannar som berörs medger det (9 kap. 4 § andra stycket PBL). Undantaget från bygglovsplikten för 15,0 kvm komplementbyggnad gäller inte för sådana bostadshus som utgör komplementbostadshus och är undantagna från krav på bygglov en- ligt 9 kap. 4 a § PBL. Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i detaljplan ändå kräva lov avseende komplementbyggnader för ett område som utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av en detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för komplementbyggnad och komplementbostadshus Det krävs inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en kom- plementbyggnad och tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av 9 kap. 4 a § PBL inte får en större byggnadsarea än . Komplementbostadshuset och komplementbyggnaden får inte ha en taknockshöjd som överstiger . Det får inte placeras närmare gränsen än och i förhållande till en järnväg inte närmare spårets mitt än . Åtgärden får dock vidtas när- mare gränsen än om de grannar som berörs medger det och även närmare spårets mitt om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det (9 kap. 4 a § tredje stycket PBL). Även om åtgärden inte omfattas av krav på lov krävs en anmälan för att den ska få vidtas (6 kap. 5 § första stycket 9 och 10 PBF). Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva bygglov för komplementbostadshus och komplement- byggnader för ett område som utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Om en kommun med stöd av samma bestämmelse innan de aktuella undantagen tillkom i PBL bestämt att bygglov ska krävas för att uppföra eller bygga till en friggebod krävs bygglov även för komplementbostadshus och komplementbyggnader enligt 9 kap. 4 a § PBL (punkt 3 i övergångsbestämmelserna till SFS 2014:477). Undantaget från bygglovsplikten gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana bebyggelseområden som vid tillämpningen av 8 kap. 13 § PBL ska anses vara särskilt värdefulla från historisk, kultur- historisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Undantaget gäller inte heller, såvitt avser komplementbostadshus, om åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar (3 kap. 9 § andra stycket ) om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält (9 kap. 4 d § PBL). Undantagen gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för ändring av komplementbyggnad till komplementbostadshus Det krävs inte bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i 9 kap. 4 a § första stycket PBL (9 kap. 4 a § andra stycket PBL). Samma krav avseende storlek och placering som gäller för komplementbostadshus som nyuppförs gäller vid en sådan ändring. Även om åtgärden inte omfattas av krav på lov krävs en anmälan för att den ska få vidtas (6 kap. 5 § första stycket 11 PBF). Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov för ändring till komplementbostadshus för ett om- råde som utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Om en kommun med stöd av samma bestämmelse innan de aktuella undantagen tillkom i PBL har bestämt att bygglov ska krävas för att uppföra eller bygga till en friggebod krävs bygglov även för ändring till komplementbostadshus enligt 9 kap. 4 a § PBL (punkt 3 i över- gångsbestämmelserna till SFS 2014:477). Undantaget från bygglovsplikten gäller inte för sådana byggnader eller inom sådana bebyggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13§ PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Undantaget gäller inte heller om åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets an- läggningar (3 kap. 9 § andra stycket ) om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält (9 kap. 4 d § PBL). Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för tillbyggnad av en- eller tvåbostadshus För en- och tvåbostadshus krävs det, under vissa förutsättningar, inte bygglov för att göra högst en tillbyggnad som inte har en större bruttoarea än (9 kap. 4 b § första stycket 1 PBL). Med bruttoarea avses enligt förarbetena den definition av brutto- area som finns i Svensk standard (numera SS 21054:2020).52 Till- byggnaden kan utföras i flera plan, men får inte överstiga bostads- 2013/14:127 s. 76. husets taknockshöjd och får inte placeras närmare gränsen än . Åtgärden får dock vidtas närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det (9 kap. 4 b § andra stycket PBL). Något hinder mot att göra en tillbyggnad med en källare finns inte. Undantaget från kravet på bygglov för 15,0 kvm tillbyggnad gäller inte för sådana bostadshus som utgör komplementbostadshus (9 kap. 4 b § tredje stycket PBL). Även om åtgärden inte omfattas av krav på lov krävs en anmälan för att den ska få vidtas (6 kap. 5 § första stycket 12 PBF). Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva bygglov avseende tillbyggnad i ett om- råde som utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Undantaget från bygglovsplikten gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana bebyggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13§ PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Undantaget gäller inte heller om åtgärden vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets an- läggningar (3 kap. 9 § andra stycket ) om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält (9 kap. 4 d § PBL). Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för takkupor på en- eller tvåbostadshus För en- och tvåbostadshus som saknar takkupor krävs det inte bygg- lov för att bygga högst två kupor eller på ett bostadshus som redan har en takkupa bygga ytterligare en takkupa, där takkuporna får uppta högst halva takfallet och det inte innebär något ingrepp i den bärande konstruktionen (9 kap. 4 b § första stycket 2 PBL). Av för- arbetena framgår att med bärande konstruktion avses i detta samman- hang primärbärverket, t.ex. balkar och takstolar. Däremot kan takkupor byggas som medför ändringar i sekundärbärverket, t.ex. åsarna.53 Undantaget från bygglov för takkupor gäller inte för sådana bo- stadshus som utgör komplementbostadshus (9 kap. 4 b § tredje stycket 2013/14:127 s. 76. Även om åtgärden inte omfattas av krav på lov krävs en an- mälan för att den ska få vidtas (6 kap. 5 § första stycket 13 PBF). Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov avseende takkupor för ett område som utgör en värde- full miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Undantaget gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana be- byggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13 § PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (9 kap. 4 d § första stycket PBL). Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av en detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Undantag för inredning av ytterligare bostad i enbostadshus För enbostadshus krävs det inte bygglov för att i byggnaden inreda ytterligare en bostad (9 kap. 4 c § PBL). Undantaget från bygglov för inredande av ytterligare en bostad gäller inte för sådana bostads- hus som utgör komplementbostadshus enligt 9 kap. 4 a §. Även om åtgärden inte omfattas av krav på lov krävs dock en anmälan för att den ska få vidtas (6 kap. 5 § första stycket 14 PBF). Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov för inredande av ytterligare bostad för ett område som utgör en värdefull miljö (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL). Undantaget gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana be- byggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13 § PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Undantaget gäller inte heller om åtgärden vid- tas inom eller i anslutning till sådana områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar (3 kap. 9 § andra stycket ) om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält (9 kap. 4 d § PBL). Undantaget gäller oavsett om åtgärden vidtas inom ett område som omfattas av detaljplan eller inte. Åtgärden får strida mot detalj- plan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § andra stycket PBL). Begränsning av undantagen från lovplikt Av 9 kap. 4 d § första stycket PBL framgår att en åtgärd som avses i 4 a–4 c §§ samma kapitel inte får vidtas utan bygglov om kommunen i en detaljplan har bestämt att åtgärden omfattas av krav på bygglov (9 kap. 8 § första stycket 2 a PBL) eller på byggnader eller inom be- byggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL. Av andra stycket framgår vidare att en åtgärd som avser ett kom- plementbostadshus enligt 9 kap. 4 a §, en åtgärd enligt 4 b § första stycket 1 eller 4 c § PBL inte får vidtas utan bygglov inom eller i an- slutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält. Undantagets begränsning är således snävare här än motsvarande begränsningar av lovbefrielsen för solcellspaneler och solfångare en- ligt 9 kap. 3 c § PBL. Försvarsmakten har i vårt utredningsarbete på- talat att lovplikten – eller rättare sagt begränsningen av lovbefrielsen – bör gälla alla komplementbostadshus som uppförs inom eller i anslut- ning till de områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Av 9 kap. 4 f § PBL framgår att för en- och tvåbostadshus och till- hörande komplementbostadshus krävs det, trots 2 § första stycket 2 och 3 c, inte bygglov för att med en altan anordna en uteplats på mark inom från bostadshuset, om altanen inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än . En åtgärd får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Undantaget från lovplikt är inte tillämpligt om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som avses i 13 § PBL. Åtgärden får strida mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser i enlighet med vad som framgår av 10 kap. 2 § tredje stycket PBL. Undantaget innebär att det inte krävs bygglov för att bygga en altan som utgör en tillbyggnad enligt 9 kap. 2 § första stycket 2 PBL. En altan omfattas inte heller av krav på bygglov i ett område som omfattas av en detaljplan även om den skulle innebära att byggna- dens yttre utseende påverkas avsevärt enligt första stycket 3 c och andra stycket samma paragraf. Undantaget från kravet på bygglov gäller inte altaner till en lov- pliktig nybyggnad. Uttrycket uteplats på mark innebär vidare att t.ex. inglasade uterum eller takterrasser inte omfattas av undantaget. Undantaget är tillämpligt även om altanen byggs på flera sidor av huset, innebärande att avståndet från huset till den punkt där altanens ytterkanter möts i ett hörn då kan bli något längre än (jfr 9 kap. 4 § första stycket 1 PBL). Altanens höjd (max. ) ska mätas från marken vid altanens yttersida upp till altangolvets ovansida och således inte utifrån någon medelmarknivå.54 Undantag för att färga om, byta fasad eller takmaterial på en- och tvåbostadshus i ett område som omfattas av en detaljplan För en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett område med detaljplan krävs det inte bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial, under förut- sättning att åtgärden inte väsentligen ändrar byggnadens eller områ- dets karaktär (9 kap. 5 § PBL). Observera att bestämmelsen reglerar omfärgning och inte – som i 2 § första stycket 3 c – färgbyte. Enligt förarbetena bör rekvisitet väsentligen bedömas i relation till ändringen av byggnadens utseende och inte till ändringarna i sig, vilket innebär att lovplikten inte bör bedömas t.ex. utifrån kulör- förändringen som sådan utan utifrån effekten på byggnaden, som kan variera mycket mellan olika byggnader.55 Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov för sådana åtgärder (9 kap. 8 § första stycket6 PBL). Då lovplikten enligt huvudregeln endast gäller inom ett område med en detaljplan är kommunens möjlighet att bestämma om krav på lov för de undantagna åtgärderna också endast aktuellt inom ett detalj- planelagt område. Även om bygglov inte krävs får åtgärden inte strida mot detaljplanen (10 kap. 2 § PBL). 2006/07:122 s. 71 och prop. 2018/19:112 s. 24. 2006/07:122 s. 49. Undantag för liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande byggnadsdel på en- eller tvåbostadshus i ett område som omfattas av en detaljplan För en- och tvåbostadshus inom ett område med en detaljplan krävs det inte bygglov för en liten tillbyggnad i form av en balkong, ett bur- språk eller en uppstickande byggnadsdel (9 kap. 5 a § PBL). Åtgär- derna kan ses som tillbyggnad och får inte placeras närmare gränsen än . Åtgärden får dock vidtas närmare gränsen än om de grannar som berörs medger det (9 kap. 5 a § andra stycket PBL). Enligt förarbetena avses med en liten tillbyggnad samma be- gränsning i storlek som i undantaget för liten tillbyggnad i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan (9 kap. 6 § PBL).56 Då komplementbostadshus enligt 9 kap. 4 a § inte är undantagna från detta undantags tillämplighet, får motsvarande åtgärd vidtas även på ett sådant enbostadshus utan bygglov. Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov för sådana åtgärder (9 kap. 8 § första stycket 8 PBL). Undantaget gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana be- byggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13 § PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Även om bygglov inte krävs får åtgärden dock inte strida mot detaljplanen (10 kap. 2 § PBL). Undantag för komplementbyggnad, liten tillbyggnad och mur eller plank i ett område som inte omfattas av en detaljplan För en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader, murar och plank i ett område som inte omfattas av en detaljplan krävs det inte bygglov för att göra en liten tillbyggnad eller uppföra en komplementbyggnad, en mur eller ett plank i omedelbar närhet av bostadshuset (9 kap. 6 § PBL). Åtgärden får inte vidtas närmare gränsen än om inte de grannar som berörs medger det (9 kap. 6 § andra stycket PBL). Termen komplementbyggnad definieras i 9 kap. 4 § PBL som till en- och tvåbostadshus hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader. Hur stor komplementbyggnaden får vara regleras emel- lertid inte i någon bestämmelse, inte heller vad som avses med en 2016/17:151 s. 98. Av förarbetena framgår dock att tillbyggnaden re- spektive tillkommande byggnad verkligen ska ha karaktären av kom- plement till befintlig bebyggelse på fastigheten och att tillskottet inte får komma att dominera över det tidigare byggnadsbeståndet.57 Undantaget gäller inte om åtgärden vidtas inom en sammanhållen bebyggelse och bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen. Uttrycket sammanhållen bebyggelse definieras i 1 kap. 4 § PBL som bebyggelse på tomter som gränsar till varandra eller skiljs åt endast av en väg, gata eller parkmark. I prak- tiken innebär det att fråga måste vara om minst tre hus.58 Termen bebyggelse är i sin tur i samma paragraf definierad som en samling av byggnadsverk som inte enbart består av andra anlägg- ningar än byggnader. I ÄPBL användes uttrycket samlad bebyggelse som i princip avsåg 10–20 hus. I samband med att det uttrycket i PBL ersattes av sammanhållen bebyggelse, kompletterades nu aktuell paragraf (9 kap. 6 § tredje stycket PBL) med att lovplikt för åtgärder inom sammanhållen bebyggelse endast gäller om bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen. Anledningen var att den gällande lovplikten i sak inte skulle ändras.59 Kommunen kan inte på förhand och rättsligt bindande bestämma vad som är sammanhållen bebyggelse, utan det får avgöras i det en- skilda fallet. Om ett utpekande har skett i t.ex. en fördjupad över- siktsplan, kan det dock vara vägledande för bedömningen. Utanför sammanhållen bebyggelse har kommunen möjlighet att, genom bestämmelser i områdesbestämmelser, ändå kräva lov för nu aktuella åtgärder (9 kap. 8 § första stycket 3 PBL). Även om lov inte krävs får åtgärden inte strida mot områdes- bestämmelser (10 kap. 2 § PBL). Undantag för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus i ett område som omfattas av en detaljplan För andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande kom- plementbyggnader i ett område som omfattas av en detaljplan krävs det inte bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta tak- 1985/86:1 s. 276 och prop. 2009/10:170 Del 1 s. 468. 2009/10:170 Del 1 s. 143. 2009/10 :170 Del 1 s. 142 f., 151 f. och 468. täckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård (9 kap. 6 a § PBL). Uttrycket kringbyggd gård omfattar slutna kvarter, men också i huvudsak kringbyggda gårdar.60 Undantaget gäller inte på sådana byggnader eller inom sådana be- byggelseområden som vid tillämpning av 8 kap. 13 § PBL anses vara särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Kommunen har möjlighet att genom bestämmelser i en detaljplan ändå kräva lov för sådana åtgärder (9 kap. 8 § första stycket 6 PBL). Då lovplikten i fråga endast gäller i ett område som omfattas av en detaljplan är undantaget också endast aktuellt i ett sådant område. Även om lov inte krävs får åtgärden inte strida mot detaljplanen (10 kap. 2 § PBL). Observera också att en åtgärd som omfattas av undantaget ändå kan omfattas av krav på anmälan (se avsnitt 4.9). Särskilt om från gräns