sou · H9B356 · 2022-01-01 00:00:00 — Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall Betänkande av Utredningen om utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i (Ju 2020:06) SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att överväga utökade möjligheter att göra ut- ländska föräldraskap gällande i . Syftet var att åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering om föräldraskap i internationella förhållanden. Till särskild utredare förordnades numera hovrätts- rådet, tillika vice ordföranden, i , . Som sakkunniga i utredningen förordnades från och med den kansliråden (, enheten för familjerätt och allmän förmögenhetsrätt) och (, enheten för diskrimineringsfrågor, mänskliga rättigheter och barnrättspolitik). Som experter i utredningen förordnades från och med den (professor vid i internationell privat- och processrätt), Per (rättslig expert vid ), (Utredare vid Myn- digheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, MFoF) och (rådman vid ). Som sekreterare anställdes då- varande justitiesekreteraren . Utredningen har antagit namnet utökade möjligheter att göra ut- ländska föräldraskap gällande i (Ju 2020:06). Utredningen över- lämnar härmed betänkandet Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall, SOU 2021:56. Uppdraget är härigenom slutfört. Till betänkandet bifogas ett särskilt yttrande av experten . Förslag till lag om ändring i .......................... 1.2Förslag till lag om ändring i lag (1985:367) om internationella faderskapsfrågor ...................................... 1.3 Förslag till lag om ändring i lag (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden.............. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område .......................................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (1949:661) om skyldighet för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt m.m. ...... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:1518) om behörig domstol vid erkännande och verkställighet av utländska avgöranden i vissa fall Utredningens uppdrag och arbete................................ Föräldraskap efter en flytt till för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet ......................................................... Moderskap efter en flytt till ...................... Barn i som har tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang................ Assisterad befruktning och rättsliga Den svenska internationella privat- och processrätten ........ Lagen (1985:367) om internationella Faderskapspresumtion i utländsk lag..................... Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § ........ Särregleringen i förhållande till övriga nordiska länder och .................................. Principen om barnets bästa .................................... Skydd för privat- och familjelivet .......................... Pågående mål vid .................... Närmare om skyddet för familjelivet................... Fri rörlighet inom Europeiska unionen .............................. Regleringen av fri rörlighet inom EU.................. Föräldraskap efter assisterad befruktning utomlands ... Rättsliga föräldraskap i några andra länder.......................... Överväganden och förslag.................................................... 4.2.1Föräldraskap för en kvinna efter assisterad 4.2.2Giltighet och erkännande av föräldraskap för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet........................................................ 4.2.3Erkännande av ett avgörande av en utländsk domstol genom vilket ett föräldraskap har Sammanfattande överväganden och förslag......... Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund ......................................................... Surrogatarrangemang i utlandet........................................... Den svenska internationella privat- och processrätten....... 5.4.2Erkännande av utländska domstolsavgöranden utan stöd i lag......................................................... 5.4.3Rättsliga föräldraskap efter utländska Erkännande av vissa utländska surrogatarrangemang i utlandet............................ 5.5Internationellt privat- och processrättsliga regler i andra länder m.m. ............................................................... Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit efter surrogatarrangemang .................. Överväganden och förslag.................................................... Behovet av lagändringar........................................ 6.2.2Moderskap efter surrogatarrangemang i situationer då kvinnan haft huvudsaklig anknytning till ett annat land ............................... 6.2.3Erkännande av utländska domstolsavgöranden som innebär att ett moderskap har hävts............. Ändringar i lagstiftning i förhållande till övriga nordiska länder och ..................... 7Föräldraskap för barn som tillkommit efter surrogatarrangemang när de tilltänkta föräldrarna har sin huvudsakliga anknytning till ................ Överväganden och förslag.................................................... Behovet av lagändringar ........................................ Anpassningen bör ske i adoptionsregleringen..... 7.2.3Undantag i adoptionsregleringen när det krävs för att tillgodose barnets rättigheter och bästa Rättsverkningarna av en adoption ........................ Särskilt förordnad vårdnadshavare för barn som står utan vårdnadshavare ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Konsekvenser för enskilda ................................................... Konsekvenser för domstolar ................................................ Konsekvenser för övriga statliga myndigheter.................... Konsekvenser för kommuner............................................... Förslaget till lag om ändring i ..................... Förslaget till lag om ändring i lag (1985:367) om Förslaget till lag om ändring i lag (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden .................. Utredningens uppdrag har varit att se över reglerna om rättsliga för- äldraskap till barn i internationella situationer. Uppdraget har huvud- sakligen varit uppdelat på tre delfrågor. I uppdraget har ingått att •ta ställning till hur den kvinna i en samkönad relation, som inte har fött det barn som frågan om föräldraskapet avser och som enligt utländsk lag eller en utländsk fastställelse anses vara barnets förälder, ska kunna anses vara barnets förälder även efter att ha flyttat till , •överväga att införa regler om utländska moderskap för en kvinna som inte har fött barnet och som inte heller är gift eller sambo med den som har fött barnet, genom att kvinnan som anses vara barnets mor på grund av utländsk lag kan anses vara barnets mor även i , samt om det bör införas regler för att erkänna ett sådant utländskt moderskap när det har fastställts genom dom eller bekräftelse, •överväga att införa en lagreglering som gör det möjligt för en till- tänkt förälder att bli rättslig förälder till ett barn i som har tillkommit efter ett surrogatarrangemang i utlandet, när detta krävs med hänsyn till barnets rätt till privatliv och barnets bästa. Med begreppet tilltänkt förälder avses i det följande en person som har ingått ett surrogatarrangemang med en surrogatmoder och som i ett annat land betraktas som rättslig förälder till det barn som har tillkommit efter surrogatarrangemanget. (Begreppet används obe- roende av hur som personen betraktats som rättslig förälder till barnet i det andra landet.) Lag om föräldraskap i internationella situationer och lag om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap Det föreslås att lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrå- gor i stora delar arbetas om för att även omfatta föräldraskap för den kvinna i en samkönad relation som inte fött barnet och moderskap i vissa fall, bl.a. för den kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet. Som en konsekvens av att lagen därmed inte längre begränsas till faderskapsfrågor utan gäller olika föräldraskap, föreslås den byta namn till lagen om föräldraskap i internationella situationer. På motsvarande sätt föreslås det att lagen (1979:1001) om erkän- nande av nordiska faderskapsavgöranden arbetas om för att även om- fatta föräldraskap för den kvinna i en samkönad relation som inte fött barnet. Som en konsekvens av att lagen därmed inte längre be- gränsas till faderskapsfrågor, föreslås den byta namn. Till skillnad från vad som föreslås i lagen om föräldraskap i internationella situationer, föreslås det inga regler om moderskap i den nordiska lagen. Den föreslås heta lagen om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap. Nya regler om föräldraskap efter assisterad befruktning utomlands För att utländska föräldraskap ska erkännas eller gälla i krävs det som utgångspunkt stöd i lag. Det saknas lagregler om vad som gäller när en fråga om föräldraskap för den kvinna i ett samkönat par som inte har fött barnet har internationell anknytning. Avsaknaden av lagregler innebär att föräldrarna och barnet inte sällan måste genomgå en onödig och utdragen process för att uppnå samma familjerättsliga status som etablerats utomlands. Dessutom innebär nuvarande regler, vilka bara omfattar faderskap i internationella situationer, att det görs en omotiverad skillnad mellan samkönade och olikkönade par. Vidare kan gällande rätt i praktiken innebära en begränsning i möjligheten att flytta mellan länder, vilket kan komma i konflikt med den fria rörligheten inom EU. Globaliseringen har medfört att familjer i allt större utsträckning rör sig över gränserna. Det svenska regelverket måste kunna fungera inte bara för olika familjer som bildas i , utan även för familjer som har flyttat hit från andra länder. Ett föräldraskap som har fastställts eller på annat sätt uppstått i utlandet för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött bar- net föreslås, liksom för faderskap, kunna göras gällande när hon flyt- tar till . Motsvarande föreslås gälla också när det handlar om svenska medborgare som har sin hemvist utomlands, även om de inte har för avsikt att flytta till . De föreslagna lagändringarna tar sikte på sådana utländska för- äldraskap som under liknande nationella förhållanden skulle godtas i . Det rör framför allt fall då ett samkönat kvinnligt par har blivit föräldrar till ett barn utomlands, efter att modern med samtycke av den kvinna som var moderns maka eller sambo har ge- nomgått en assisterad befruktning och fött barnet. Ändringar föreslås både i lagen om internationella faderskapsfrågor och i lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden. Reglerna om föräldraskap i internationella situationer föreslås i allt väsentligt vara utformade på motsvarande sätt som reglerna om faderskap i internationella situationer. Nya regler om föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit efter ett surrogatarrangemang Det finns inte någon samsyn internationellt i frågan om det bör vara tillåtet att bli förälder genom ett surrogatarrangemang eller inte. I svensk rätt finns det inga regler om surrogatarrangemang och det är inte tillåtet att genomföra surrogatmoderskap i svensk hälso- och sjukvård. Det finns inte heller några regler som gör det möjligt för en tilltänkt mor att rättsligt betraktas som barnets mor i , bortsett från vad som gäller vid adoption. Surrogatarrangemang förekommer dock i flera länder. En rimlig utgångspunkt är att föräldrar och barn som flyttar till inte ska behöva förlora sin familjerättsliga status. Att ett barn förlorar sin familjerättsliga status riskerar att strida mot barnets rättigheter en- ligt och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR). Vidare kan ett sådant förhållningssätt i praktiken begränsa möjligheten att flytta mellan länder, vilket kan komma i konflikt med den fria rörligheten inom EU. I de fall då ett barn kommit till efter ett surrogatarrangemang utomlands, kan faderskapet ofta erkännas eller fastställas i . Medan faderskapet kan erkännas eller fastställas för den tilltänkta fadern (eller fäderna) anses surrogatmodern fortfarande som barnets mor i , trots att hennes avsikt typiskt sett inte har varit att bli mor till barnet och att hon rättsligt inte betraktas som barnets mor i födelselandet. I många fall har surrogatmodern inte haft någon relation till barnet. En tilltänkt moder har inte samma möjlighet som en tilltänkt fader att få ett utländskt föräldraskap erkänt i . Den tilltänkta modern är i stället hänvisad till att inleda ett adoptionsärende. Att ett barn vid familjens flytt till initialt förlorar en rättslig förälder innebär en risk för att barnet hamnar i en rättsligt osäker situation. I fråga om svenska medborgare som har hemvist utom- lands kan det utländska moderskapets bristande giltighet i ha betydelse för barnets möjlighet att bli svensk medborgare och förvärva namn enligt svenska regler. Vidare innebär nuvarande lag- stiftning att tilltänkta fäder och tilltänkta mödrar behandlas olika, vilket inte framstår som motiverat. Följden av att utländska moderskap i dessa situationer inte gäller eller erkänns i blir alltså att det måste inledas ett adop- tionsförfarande när familjen flyttar hit, trots att det t.ex. finns en utländsk dom som utvisar föräldraskapet och att familjerelationen är etablerad. Detta kan krävas även om barnet har vuxit upp tillsammans med de tilltänkta föräldrarna och man har levt som en familj . Om en adoptionsansökan kan tas upp, är det inte säkert att den kan bifallas. En adoptionsprocess är i regel också mer utdragen än om det utländska moderskapet skulle gälla eller erkännas i . Lagstiftningen behöver utformas så att den allt ökande rörlighet- en över gränserna kan mötas utan att det leder till nackdelar för barn- et. Det bör finnas en tydlig och förutsebar ordning för att säkerställa att barnet har rättsliga företrädare. Barn som flyttar till ska inte riskera att rättsligt sett förlora en förälder och föräldrar ska inte riskera att förlora den rättsliga relationen till sina barn. Det föreslås ändringar i detta avseende utifrån ett barnrättsperspektiv, framför allt barnets intresse av rättssäkerhet och trygghet. I de fall då kvinnan har haft huvudsaklig anknytning till ett annat land föreslås det dels att det ska vara möjligt att erkänna en utländsk fastställelse av moderskap efter ett surrogatarrangemang, dels att ett utländskt moderskap som följer direkt av lag efter ett surrogatarran- gemang ska kunna gälla här. De föreslagna reglerna om moderskap är i huvudsak avsedda att ge lagstöd åt att utländska moderskap för den kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet ska kunna erkännas eller gälla i i vissa särskilda situationer. Det handlar i regel om situationer där en familjerelation har etable- rats i utlandet och där en adoption i och för sig i många fall skulle vara möjlig i . För att den reglering som föreslås inte ska uppmuntra till kringgående av regler om föräldra- skap, föreslås den vara begränsad till kvinnor som har haft sin huvud- sakliga anknytning till ett annat land än i samband med bar- nets födelse. Reglerna föreslås alltså inte gälla dem som hade hemvist eller var bosatta i i samband med att barnet föddes. Den kvinna som har fött ett barn betraktas som barnets mor utan stöd i lag oavsett var barnet har fötts. De nya reglerna om moderskap föreslås enbart gälla moderskap för den kvinna som inte har fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet. I praktiken handlar det om sådana moderskap som uppkommit eller fastställts för den tilltänkta modern efter ett surrogatarrangemang utomlands. Om ett utländskt moderskap erkänns eller är giltigt i med stöd av de föreslagna reglerna, ska detta moderskap ersätta moderskapet för den födande kvinnan. Utredningen föreslår även att motsvarande regler ska gälla fader- skap efter surrogatarrangemang, för den man som inte har genetisk koppling till barnet och som inte var gift eller sambo med den som fött barnet. På så vis kommer regleringen bli konsekvent och förut- sebar. Nya regler om föräldraskap för barn som tillkommit efter ett surrogatarrangemang, när de tilltänkta föräldrarna har sin huvudsakliga anknytning till Lagstiftningen behöver anpassas för att uppfylla konventionsåtaganden Det förekommer att ofrivilligt barnlösa åker utomlands för att få barn genom surrogatarrangemang. För par i som ingår surrogat- arrangemang utomlands finns det i de flesta fall med befintliga regler en rättslig koppling mellan barnet och en av de tilltänkta föräldrarna. Den man som har bidragit med spermier och således har en genetisk koppling till barnet betraktas i regel som barnets far i . Har faderskapet inte fastställts utomlands på ett sätt som erkänns i så kan faderskapet ändå ofta fastställas i i dessa situa- tioner. För den andra tilltänkta föräldern och för ensamstående kvin- nor finns det möjlighet att ansöka om adoption av barnet för att bli barnets rättsliga förälder i , och i många fall bifalls en sådan ansökan. I en del fall saknas det dock en möjlighet för barnen att få rättsliga företrädare i och i andra fall kan barnet bara få en rättslig anknytning etablerad till en av två tilltänkta föräldrar (vanligtvis endast fadern). I praktiken är det främst i de fall där de tilltänkta för- äldrarna har separerat eller där båda de tilltänkta föräldrarna behöver adoptera som problem kan uppstå. I dessa fall är det inte säkert att en adoptionsansökan kan bifallas, bland annat eftersom en gemen- sam adoption förutsätter att de tilltänkta föräldrarna är gifta eller sambor, att den andra föräldern samtycker till adoptionen och att något vederlag inte utgått för adoptionen. Barnets rättigheter enligt EKMR har bedömts kräva att en rättslig relation kan etableras till båda de tilltänkta föräldrarna, i vart fall när det har uppkommit en faktisk familjerelation mellan barnet och den tilltänkta föräldern. Att det saknas förutsebara och tydliga regler om vad som gäller för det rättsliga föräldraskapet för barn i dessa situa- tioner försätter framför allt barnet i en rättsligt osäker situation. Svensk lagstiftning behöver anpassas för att uppfylla konventionsåtaganden. Regelverket bör anpassas efter den utveck- ling som skett av familjelivet och den internationella rättsutvecklingen så att det tillgodoser barnets rätt till privat- och familjeliv och stäm- mer överens med principen om barnets bästa. För att säkerställa bar- nets rättigheter och bästa behöver det införas regler som gör det möjligt att tillerkänna en faktisk familjerelation mellan barnet och dess tilltänkta föräldrar familjerättslig status i . ska de förslag som utredningen lämnar inte uppmuntra till kringgåenden av svensk lagstiftning eller till surrogatarrangemang i utlandet. Undantag i adoptionsreglerna när det finns synnerliga skäl att bifalla adoptionsansökan för att bekräfta en faktisk familjerelation Utredningen har bedömt att det rättsliga erkännandet i av en faktisk familjerelation mellan barn och tilltänkta föräldrar bör ske inom ramen för den befintliga adoptionslagstiftningen. Det föreslås att vissa av bestämmelserna om adoption (som be- skrivs nedan) inte ska gälla, när det finns synnerliga skäl att bifalla adoptionsansökan för att bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och en tilltänkt förälder. •Andra än makar och sambor ska kunna adoptera gemensamt. Adop- tion ska vara möjlig även i de fall då båda de tilltänkta föräldrarna behöver adoptera (för att mannen inte har en genetisk koppling till barnet) och de varken är gifta eller sambor utan t.ex. har sepa- rerat. I dessa fall ska det alltså kunna göras undantag från regeln att endast makar och sambor ska kunna adoptera gemensamt. •Det ska inte krävas att makar eller sambor adopterar gemensamt. En tilltänkt förälder som t.ex. gift sig med en annan än den andra tilltänkta föräldern ska alltså ensam kunna adoptera barnet. •Det ska inte krävas samtycke till adoption från den andra tilltänk- ta föräldern även om den föräldern är vårdnadshavare. Däremot ska det inte (på grund av de bestämmelser som föreslås här) kun- na göras undantag från kravet på samtycke från den födande kvin- nan, om hon är vårdnadshavare. •Det ska kunna göras undantag från vederlagsförbudet. •Att en tilltänkt förälder adopterar ett barn ska inte utsläcka ett befintligt föräldraskap för den andra tilltänkta föräldern. Ett barn som har adopterats för att bekräfta en faktisk familjerelation ska fortfarande anses som barn även till en annan förälder till vilken barnet har eller har haft en familjerelation (trots att adoptivföräl- dern och den andra föräldern inte är gifta eller sambor). •När ett barn har adopterats för att rättsligt bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och adoptivföräldern, ska barnet stå under vårdnad av både adoptivföräldern och den förälder till vilken barnet har en motsvarande familjerelation och som är vårdnadshavare. Möjligheten till särskilt förordnad vårdnadshavare utökas Utredningen föreslår också en ny regel om att rätten, efter anmälan av socialnämnden, ska anförtro vårdnaden åt en eller två särskilt för- ordnade vårdnadshavare när ett barn saknar vårdnadshavare. Regeln kan tillämpas om en ansökan om adoption drar ut eller om förutsättningarna för en adoption inte är uppfyllda. The Inquiry’s remit has been to review the rules governing legal paren- tage of children in international situations. The remit has primarily addressed three issues. The remit has included •deciding how the woman in a same-sex relationship, who has not given birth to the child to whom the question of parentage relates and who, according to foreign law or a foreign act of establish- ment is regarded as the child’s parent, might be deemed to be the child’s parent also after having moved to , •considering the introduction of rules regarding maternity esta- blished in another country for a woman who has not given birth to the child and who also is not married to or cohabiting with the person who gave birth to the child, but is deemed to be the child’s mother on the basis of foreign law, also to be considered to be the child’s mother in , and whether rules should be intro- duced to recognise such foreign maternity once it has been esta- blished through a judgment or an act of acknowledgement, •considering the introduction of a legal rule which will allow an intended parent to become the legal parent in of a child which has been born as the result of a surrogate arrangement abroad, when this is required considering the child’s right to private life and the child’s best interests. , the term ”intended parent” is used to designate a person who has entered into a surrogate arrangement with a surrogate mother and who is considered the legal parent abroad of the child born after the surrogate arrangement. (The term is used irrespective of how long the person has been regarded as a legal parent of the child in another country.) The Parentage in International Situations Act and the Act on Recognition of Nordic Decisions Concerning Paternity and Certain Other Types of Parentage