sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — De nya utbildningsplatserna riktas mot yrken inom vård och omsorg. Satsningen fortsätter och . Staten står för hela kostnaden för denna utbyggnad och ingen regional medfinansiering kommer att behövas.18 Det är yrkespaket till vårdbiträde (800 p) och underskö- terska (1 500 p) som ger rätt till stöd.19 Även motsvarande utbild- ningar på folkhögskolor berättigar till stöd. Yrkespaketet är fram- taget i samråd med Vård- och omsorgscollege. –Yrkespaket till undersköterska. –Yrkespaket till vårdbiträde. Vårdbiträdesutbildningen försvann , beroende på läroplaner för gymnasiet. och har tillsammans med Fremia, Sobona och Vårdföretagarna föreslagit att den införs igen och består av ungefär hälften så många poäng som underskö- terskeutbildningen. Den som är vårdbiträde och vill bli underskö- terska kan då enkelt vidareutbilda sig genom att lägga till kurser. kommer yrkespaketen genomgå större för- ändringar. 18www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/06/fler-anstallda-inom-aldreomsorgen-kan- vidareutbilda-sig-i-host/ – hämtad . 19www.skolverket.se/undervisning/vuxenutbildningen/komvux-gymnasial/laroplan-for-vux- och-amnesplaner-for-komvux-gymnasial/nationella-yrkespaket-for-komvux/yrkespaket- vard-och-omsorg – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens Gymnasiearbetet ingår inte i yrkespaket, dock ska en elev som utöver ett yrkespaket även läser mot en gymnasieexamen inom vuxenutbildningen genomföra gymnasiearbetet.20 Möjligheten för undersköterskor att vidareutbilda sig Regeringen satsar 2021 och 2022 för ett uppdrag att utreda möjligheter att underlätta för framför allt under- sköterskor att utbilda sig till sjuksköterskor. Uppdraget syftar främst till att skapa fler vägar till att bli sjuksköterska och att möjliggöra för- kortade utbildningstider genom till exempel ökad möjlighet att till- godoräkna sig tidigare kunskaper.21 Mer resurser till kommunerna Som en del i satsningen på äldreomsorgen tillfördes kommunerna i budgetpropositionen ett resurstillskott med . Det handlar om ett bidrag som fördelas med en fördelningsnyckel där hänsyn tas till andel äldre i respektive kommun.22 8.1.3Övriga aktörer till stöd i kompetensutvecklingen Det finns ett antal aktörer som har i uppdrag att ge stöd i kom- petensutvecklingen inom vården och omsorgen om äldre. 20www.skolverket.se/undervisning/vuxenutbildningen/komvux-gymnasial/laroplan-for-vux- och-amnesplaner-for-komvux-gymnasial/nationella-yrkespaket-for-komvux/yrkespaket- vard-och-omsorg – hämtad . 21I utredningsdirektivet U2021/00256 står: Identifiera möjligheter och hinder, som följer av utbildningssystemets utformning, för personer med yrkeserfarenhet från vård och omsorg men som saknar tidigare högskoleutbildning inom området, t.ex. undersköterskor eller specialistundersköterskor, att utbilda sig till hälso- och sjukvårdsyrken som kräver högskoleutbildning. 2020/21:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 9, s. 167. Förnya, behålla och utveckla kompetens Nationella vårdkompetensrådet inrättades 2019 på regeringens upp- drag och är, med tillhörande kansli, placerat på . Natio- nella vårdkompetensrådet verkar som rådgivande samverkansform mellan regioner, lärosäten, kommuner, och Universi- tetskanslersämbetet. –långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kom- petensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården, –främja samverkan mellan berörda aktörer och säkerställa att samt- liga aktörer har en gemensam bild av kompetensförsörjnings- behoven i vården, –tillgängliggöra sammanställningar av fakta- och kunskapsunder- lag och utifrån dessa göra samlade bedömningar av kompetens- försörjningsbehoven, inklusive behovet av framtidens vårdkom- petens, –lämna bedömningar till berörda aktörer och beslutsfattare i frågor som har betydelse för kompetensförsörjningen på lokal, regional och nationell nivå, –stödja och föra en dialog med verksamheterna på den sjukvårds- regionala nivån.23 I rådets uppdrag har angetts att inriktningen ska vara mot de pro- fessioner eller kompetenser som kräver högskoleutbildning. Rådet ska således initialt rikta sitt arbete mot de yrken som kräver hög- skoleutbildning. Men fick i uppdrag att analysera och föreslå hur rådet ska kunna omfatta fler yrkes- grupper, exempelvis undersköterskor och specialistundersköter- skor. I Nationella vårdkompetensrådets årsredovisning lämnas förslag på hur rådet kan omfatta fler professioner och kompetenser.24 bedömer att undersköterskor/specia- listundersköterskor ska som första yrkeskategori med utbildning 23www.socialstyrelsen.se/om-socialstyrelsen/organisation/rad-och-namnder/nationella- vardkompetensradet/ – hämtad . 24Socialstyrelsen (2021). Nationella vårdkompetensrådet: Årlig redovisning och för- slag på hur rådet kan omfatta fler professioner och kompetenser. Förnya, behålla och utveckla kompetens genomförd på gymnasieskola, vuxenutbildning och yrkes- högskola inkluderas i Nationella vårdkompetensrådets arbete. bedömning är dock att utbildning till underskö- terskor är omhändertagen genom beslut om nytt innehåll för gym- nasieskolans vård- och omsorgsprogram och genom regeringens pro- position25 som innebär att undersköterska blir en skyddad yrkestitel. Behovet av utbildningsplatser och arbetsmarknadens behov av undersköterskor bevakas av aktörer som , Myndigheten för , Arbetsförmedlingen och Kommuner och Regioner (SKR). föreslår därför att fokus i Vård- kompetensrådets arbete med yrkeskategorin undersköterskor/spe- cialistundersköterskor bör gälla fort- och vidareutbildning. Mot bakgrund av att omställningen till en mer nära vård innebär att sam- verkan och samarbete kommer förstärka och utveckla nya och/eller förändrade arbetssätt mellan olika verksamheter och yrkeskatego- rier, kommer behovet av fort- och vidareutbildning att bli än mer aktuellt.26 I dialogerna har många lyft fram Vård- och omsorgscollege som en viktig aktör för att trygga kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre. Vård- och omsorgscollege är en plattform för samverkan mellan arbetsgivare, fackförbund och utbildare inom vård- och omsorgssektorn.27 Medlemmar är Kommuner och Regioner (SKR), Vårdföretagarna, (arbetsgivarorganisation för kommunala företag), Fremia (före detta KFO & ) samt . Samarbetet har funnits och det övergripande syftet är att trygga framtida personal- och kompetensförsörjning inom vård och omsorg. Samarbetet inom Vård- och omsorgscollege sker på nationell, regional och lokal nivå. Arbetet är processinriktat och under ständig utveckling. Det finns 22 regionala Vård- och omsorgscollege och inom de regionala finns 96 lokala college (). I regionala och lokala Vård- och omsorgscollege är offentliga och privata arbetsgivare enga- 2020/21:175. Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket. 26Socialstyrelsen (2021). Nationella vårdkompetensrådet: Årlig redovisning och förslag på hur rådet kan omfatta fler professioner och kompetenser. 27www.vo-college.se/ – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens gerade tillsammans med utbildningsanordnare och fackförbundet . De utbildningar som ingår är gymnasieutbildningar, vuxenutbildningar, utbildningar vid folkhögskolor och yrkeshögskole- utbildningar inom vård och omsorg. Vård- och omsorgscollege har arbetat och arbetar bland annat med att få fram nationellt likvärdiga utbildningar inom vård och omsorg på gymnasiet, inom vuxenutbildningen (Komvux) och . Ett förslag till specialistundersköterskeutbildning inom äldreomsor- gen lämnades till . Vård- och omsorgscollege har också tagit fram gemensamma kon- cept och modeller för handledarutbildning, validering och språkombud. Validering i Vård- och omsorgscollege Vård- och omsorgscollege har tagit fram en valideringsmodell som består av riktlinjer och metodmaterial. Vid en validering ges indi- viden möjlighet att visa och reflektera över sitt lärande och få sina kunskaper och färdigheter bekräftade. När kunskaper och färdig- heter identifieras och bedöms kan dessa värderas och erkännas. De synliggjorda kunskaperna och färdigheterna blir dokumenterade och får då ett formellt värde. Valideringen sker både teoretiskt och prak- tiskt utifrån gymnasiekursernas ämnesmål, centralt innehåll och kunskapskrav. Genom validering kan innehållet i en utbildning an- passas och på så sätt förkortas.28 Branschråd – en modell för samverkan På regional nivå uppmärksammas kompetensförsörjningsfrågorna. Ett exempel kommer från (GR) som består av 13 kommuner. Där har ett branschråd för vården och omsorgen om äldre bildats. Syftet är att tillsammans bidra till en långsiktig strategi för kompetensförsörjning i kommunerna för att göra branschen mer attraktiv. Äldreomsorgslyftet är en prioriterad fråga.29 28www.vo-college.se/validering – hämtad . 29https:///GR/toppmenyn/detta-jobbar-gr-med/arbetsmarknad-och- social-valfard/social-valfard/aldre/aktuellt-arbete-och-profilomraden/branschrad- aldreomsorg-och-aldreomsorgslyftet.html – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens Europeiska socialfonden är ett verktyg för att skapa fler och bättre arbetstillfällen för EU-medborgare i . Arbetsförmedlingen har i uppdrag att medverka i och ta tillvara de möjligheter som pro- grammet ger med syfte att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken. När det gäller kompetensförsörjning sam- verkar Forte (för hälsa, arbetsliv, välfärd) med ESF- rådet för att –2022 samla den befintliga forskningen. Två sektorer kommer att stå i fokus: industrin och vården och om- sorgen. Dessa har att hantera stora utmaningar när det gäller kom- petensförsörjning, både i att anställa nya medarbetare och att vidare- utbilda redan anställda. Dessa sektorer påverkas, om än på olika sätt, av ny teknik (digitalisering), nya kunskapskrav, hållbarhetskrav och demografiska utmaningar. 8.2Mot en ökad professionalisering Kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen handlar, som tidigare framgått, både om att rekrytera och behålla personal, att få personal med rätt kompetens till verksamheterna men också om att kontinuerligt utveckla kompetensen. Med andra ord: att professio- nalisera verksamheten och erbjuda ett livslångt lärande. Detta var ett viktigt budskap från dialogerna som den nationella samordnaren genomförde. Enligt 3 kap. 3 § första stycket SoL ska insatser inom social- tjänsten vara av god kvalitet. Av 5 kap 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL, följer att vård som ges av hälso- och sjukvården ska vara av god kvalitet och ges med god hygienstandard För utförande av uppgifter inom ska det, enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Regleringen syftar till att framhålla hur viktigt det är att upprätthålla en hög kompetens och välja personer med lämplig bakgrund och personlighet för yrken inom . Detta är enligt förarbe- 30https://nyweb.esf.se/Hallbart-Arbetsliv/ – hämtad . 31Socialfondens temaplattform för hållbart arbetsliv. Ett samarbete för att skapa ett hållbart arbetsliv och matchning, kompetens och rörlighet för ett livslångt lärande arbetsliv/ – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens tena (prop. 1996/97:124) av central betydelse för möj- ligheter att erbjuda insatser av god kvalitet. 8.2.1En personcentrerad vård och omsorg I dialogerna har ett återkommande påpekande varit att flera per- spektiv och olika kompetenser behöver mötas och samarbeta för att den äldre ska få en personcentrerad vård och omsorg av hög kvalitet. Insatserna ska utgå ifrån individens sammansatta behov och bidra till att utveckla hälsa och livskvalitet. Värdet av att arbeta i team har poängterats i alla dialoger som den nationella sam- ordnaren genomfört. Att olika kompetenser samverkar i det dagliga arbetet ses också som ett steg mot att höja statusen på verksam- heterna och har därmed betydelse för kompetensförsörjningen. I dialogerna har flera perspektiv lyfts fram som behöver finnas närvarande och i balans – det förebyggande arbetet, omvårdnad, habilitering och rehabilitering, det sociala och det medicinska per- spektivet. I kapitel 4 och 5 har vi pekat på biståndsbedömningens betydelse. Den är, så att säga, porten in i omsorgen. Biståndsbedömaren har en nyckelroll, då hon eller han ska utreda den äldre personens behov och fatta beslut om insatser. I en personcentrerad vård och omsorg är biståndsbedömningen central, eftersom den ska beakta helheten när det gäller en persons situation och behov av insatser. Den är också grundläggande för samverkan mellan olika kompetenser. I dialogerna har framkommit att förutsättningarna kan skilja sig mycket åt, både vad avser systemen i kommunerna och bistånds- handläggarnas tid och utrymme att sätta sig in i den äldre personens behov samt att samverka med andra personalgrupper. Forskning har visat att biståndsbedömarnas yrkesroll är fylld av motsättningar. De förväntas vara myndighetsutövare, socialarbetare, administratörer, informatörer, grindvakter, konsumentupplysare, kvalitetsuppföljare och samverkanspartner gentemot andra organisationer. Det finns uppenbara motsättningar mellan att agera grindvakt och ta hänsyn Förnya, behålla och utveckla kompetens till snäva budgetramar och att bedöma de äldres behov och vara socialarbetare.32 Förebyggande och rehabiliterande arbete har allt större intresse ägnats åt vikten av förebyg- gande arbete. I dialogerna har diskuterats hur man kan arbeta för att så långt möjligt skjuta upp behovet av vård och omsorg. I del- betänkandet av Utredningen socialtjänst33 redogörs för hur två olika synsätt kan påverka äldreomsorgen – det patogena och det salutogena. I det patogena perspektivet talar man om att förebygga genom prevention så att vissa på förhand definierade händelser inte uppstår. I det salutogena talar man om promotion, om att stärka en person eller en grupp inför de påfrestningar som kan komma att in- träffa . Ett salutogent tänkande handlar om att hitta arbets- sätt som –stärker gemenskap och tillhörighet –erbjuder meningsfull sysselsättning/aktivitet –ger tid och möjlighet till existentiella samtal –skapar positiva känslor och delaktighet.34 Utredningen socialtjänst föreslår i sitt betänkande Hållbar socialtjänst att det i socialtjänstlagen ska anges att ska ha ett förebyggande perspektiv.35 Detta ska genomsyra hela social- tjänstens verksamhetsområde och på samtliga nivåer; samhälls-, grupp- och individnivå och tillämpas av beslutsfattare och yrkesverksamma inom alla verksamheter.36 I många av dialogerna har fysioterapeuternas och arbetsterapeu- ternas betydelsefulla roll betonats, för att stärka äldre personers möjlighet att behålla sin självständighet. Inom äldreomsorgen hand- lar det om att äldre personer får möjlighet till fysisk aktivitet. 32Artikel i tidningen i centrum/2012:2 av . Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst, s. 213 ff. Del- betänkande av Utredningen socialtjänst. Förebyggande arbete inom äldreomsorgen. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag s. 385. Slutbetänkande av Utred- ningen Framtidens socialtjänst. Förnya, behålla och utveckla kompetens Skörhet och funktionsbegränsningar kan förebyggas och mer ingri- pande insatser skjutas upp.37 Om ett verksamhetsområde i huvudsak omfattar rehabilitering får en fysioterapeut eller en arbetsterapeut fullgöra de uppgifter som åligger en medicinskt ansvarig sjuksköterska (). Denna funktion, medicinskt ansvarig för rehabilitering (), finns enligt uppgift från Fysioterapeuterna i omkring 80 av landets 290 kommu- ner. I direktivet till utredningen om en äldreomsorgslag ingår att över- väga och ta ställning till om det finns behov av och är ändamålsenligt att det inom varje kommun ska finnas en medicinskt ansvarig för rehabilitering () på samma sätt som det finns krav på medi- cinskt ansvarig sjuksköterska (). Om det finns ett sådant behov ska utredaren lämna de förslag som fordras för att reglera en sådan funktion.38 En annan aspekt av förebyggande arbete är hur samhällen, genom att göra miljöer, byggnader, verksamheter och information tillgängliga kan bli bättre för människor att åldras i. Inom Världshälsoorga- nisationen (WHO) finns ett nätverk av kommuner som vill inspirera varandra i detta arbete. Ett nordiskt nätverk finns också.39 Tillgänglighetsfrågornas koppling till det förebyggande perspek- tivet finns också med i SKR:s arbete med Strategi för äldreomsorg.40 SKR har medverkat i samtliga dialoger som den nationella samord- naren genomfört och presenterat denna satsning. Social omsorg och hälso- och sjukvård Föregångaren till dagens hemtjänst är hemsamariterna, vars uppgift var att hjälpa både äldre och barnfamiljer i hemmet. Inga utbild- ningskrav ställdes från början på denna yrkesgrupp. En ny socialtjänstlag, s. 386. Slutbetänkande av Utred- ningen Framtidens socialtjänst. En äldreomsorg, s.14. 39Nordens välfärdscenter (2017). En bättre plats att åldras på. Arbete för åldersvänliga städer i . 40https:///integrationsocialomsorg/socialomsorg/aldre/strategiforaldreomsorgen.34144. html – hämtad . Förnya, behålla och utveckla kompetens bor de flesta äldre personer kvar i sin ordinarie bostad långt upp . Bättre hälsa plus modernare bostäder, stödjande teknik och hjälpmedel underlättar kvarboendet. Nya behandlingsformer gör det möjligt för fler, även personer med svåra sjukdomar, att få vård i hemmet. Bostaden är därmed både ett hem, en plats för omfattande vård och omsorg – och en arbetsplats för olika grupper av personal. I samband med coronapandemin har enigheten varit stor om att den medicinska kompetensen och omvårdnadskompetensen brister i äldreomsorgen. Det gäller både tillgången till läkare och sjuksköterskor. I diskussionen om kompetensförsörjningen har rös- ter höjts för att äldreomsorgen borde få tillgång till mer medicinsk kompetens i det dagliga arbetet.41 42 Detta har också framförts i dia- logerna. har många understrukit att vården och omsorgen om äldre till stor del utförs i den äldres hem, att det perspek- tivet aldrig får glömmas bort. Många har i dialogerna betonat vikten av att förstå och ha respekt för varandras yrkeskompetenser. En äldre person kan ha kontakt med flera olika personalgrupper – under- sköterska, vårdbiträde, sjuksköterska, arbetsterapeut, fysioterapeut, dietist, läkare. Återkommande har det framförts att detta visar på behovet av teamarbete. SKR har beskrivit hur olika utgångspunkter i lagstiftningen – i HSL och i SoL – bidrar till spänningar och missförstånd. Ett av de viktigaste skälen till att hemsjukvården flyttats över till kommu- nerna är önskan att olika personalkategorier i teamet ska komma närmare varandra. Framför allt gäller detta samarbete mellan sjuk- sköterskan, som arbetar utifrån HSL, och kommunens omvårdnads- personal som arbetar utifrån SoL.43 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys beskriver i en rapport att det svenska vårdsystemet inte är optimalt designat för att möta patienter som har flera sjukdomar med behov av insatser från olika vårdgivare samtidigt.44 41Ami Hommel m.fl. . Sjuksköterskor borde ha en central roll i äldres vård – /opinion/debatt/sjukskoterskor-borde-ha-en-central- roll-i-aldres-vard/ – hämtad . Äldreomsorgen under pandemin, s. 250. Delbetänkande av Coronakommis- sionen. 43Sveriges Kommuner och Regioner (2019). Vård och omsorg i hemmet – svårigheter och framgångsfaktorer, s. 26. 44Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018). Från mottagare till medskapare. Ett kunskapsunderlag för en mer personcentrerad hälso- och sjukvård, s. 97. Förnya, behålla och utveckla kompetens genomförde en förstudie om den kommunala hälso- och sjukvården och konstaterade då att kommunerna och verksamheterna behöver tillgång till kunskap om rekommenderade metoder för alla de tillstånd som hanteras inom hälso- och sjukvård. Patienter i hälso- och sjukvård behöver ofta både vård och sociala insatser och många har flera olika vård- och omsorgsgivare som behöver samverka. Detta skapar flera gränssnitt och potentiella risker när patienter rör sig mellan olika verksamheter.45 fick regeringens uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården, med utgångspunkt i den föreslagna åtgärdsplanen som togs fram i samband med förstudien. I uppdraget anges att stöden ska anpassas till kom- munernas behov och omfatta både kunskap som behövs för att ut- veckla vården på systemnivå och kunskap som behövs för att säker- ställa en god kvalitet i mötet med patienten. Vidare beskrivs att de insatser som genomförs behöver gå i takt med förslag från utred- ningen Samordnad utveckling för god och nära vård (S2017:01).46 En delrapport lämnades som innehåller beskrivningar av de olika projekt som har startats för att genomföra åtgärdsplanen för kommu- nalt finansierad hälso- och sjukvård.47 kommer också att fortsätta att stödja den kom- munalt finansierade hälso- och sjukvården med utgångspunkt i den övergripande strategin för att stödja omställningen till god och nära vård. En strategisk och samlad kommunikation samt en plan för implementering kommer att tas fram i det fortsatta arbetet.48 Det finns utmaningar att arbeta med när det gäller samverkan. Nya gränsytor med nya samverkansproblem kan uppstå. viibland fått synpunkten att det inte spelar någon roll var gränserna dras, det viktiga är att fokusera på att samverkan uppmuntras. 45Socialstyrelsen (2019). hälso- och sjukvård. 46Se även prop. 2019/20:164. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårds- reform. 47Socialstyrelsen (2020), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård – delredovisning. 48Ibid, s. 9. Förnya, behålla och utveckla kompetens också väsentligt att arbeta aktivt med de skilda kulturer som finns inom de olika professionerna som möts. Ett problem i sammanhanget är att det inte finns någon allmän kunskap om hur mycket hälso- och sjukvård som faktiskt utförs i hemmen. Denna vård är likställd med övrig hälso- och sjukvård. Det enda som skiljer är platsen där vården utförs. innebär det särskilda förutsättningar att platsen är patientens hem. Det handlar om logistik, behov av specifika kunskaper och kompetenser hos ut- förarna.49 Att hälso- och sjukvård i hemmet har ökat så markant visar tydligt på betydelsen av att beskriva hälso- och sjukvård i hemmet i relation till hela hälso- och sjukvårdssyste- met, inte som en egen företeelse.50 Det är viktigt att skapa förut- sättningar för god samverkan mellan huvudmännen när det gäller all den hälso- och sjukvård som bedrivs i patientens hem.51 tillsatte regeringen om en äldre- omsorgslag. Uppdraget är att föreslå en äldreomsorgslag samt över- väga och vid behov lämna förslag som stärker tillgången till medi- cinsk kompetens inom äldreomsorgen. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag i juni 2022.52 Teambaserat arbetssätt och personcentrerad vård och omsorg I dialogerna har teambaserat arbetssätt lyfts fram som en modell för att åstadkomma en personcentrerad vård och omsorg. Det stärker också samverkan mellan olika professioner. Arbetssättet, under- ströks det, gagnar både den äldre personen, anhöriga och personalen. Modellen används redan på flera håll i landet. I dialogerna har framförts att vård och omsorg om äldre behöver beaktas som ett arbete där både teoretisk och praktisk kunskap be- hövs, ett arbete som utvecklas nära den äldre personen. I dialogerna nämndes också ordet erfarenhetsyrke – och med det menas att till- ägna sig kunskap och genom praktisk träning. I teambaserat arbete kan både teoretiska och praktiska kunskaper tas tillvara och berika varandra. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, s. 154. Delbetänkande av utredningen utveckling för god och nära vård. 50Ibid, s. 156. 51Ibid, s. 158. Förnya, behålla och utveckla kompetens Vården och omsorgen om personer med demenssjukdom är ett exempel där olika kompetenser behövs för att få till stånd en person- centrerad vård. I finns 130 000–150 000 personer som har någon form av demenssjukdom, och insjuknar 20 000– 25 000 personer.