sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — arbetar länder och organisationer tillsammans för att förbättra datainsam- lingen i syfte att mäta den kreativa ekonomin och dess samhälls- ekonomiska bidrag på global, regional och nationell nivå. Även inom EU kopplas kulturen samman med hållbar utveckling inom ramen för initiativet New European som en del i att förverkliga den europeiska strategiagendan European ska bidra till den gröna omställningen utifrån ledorden hållbarhet, inklu- dering och estetik. Kulturens bredare samhällsvärde och synen på att kulturella och kreativa näringar kan bidra till återstart av hela sam- hällen lyfts således internationellt.7 Att fritt kunna delta i kulturlivet och uttrycka sig genom konst är en mänsklig rättighet enligt FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I linje med FN-kon- ventionen slår grundlagen fast att offentliga verksamheter ska verka för den enskildes kulturella välfärd.8 Men lagen gör sedan priori- teringsordningen att det allmänna särskilt ska trygga rätten till ett antal specifika rättigheter, till exempel bostad, utbildning och social omsorg, och där utelämnas kulturen. Den prioriteringsordningen är också tydlig i Välfärdskommis- sionens arbete.9 Regeringen tillsatte kommissionen 2019 för att identifiera och analysera konkreta åtgärder för att stärka kommun- sektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Kommissionens definition av välfärd inkluderar inte kultur som därför hamnar utanför de processer och vägval som görs inom ramen för kommissionens arbete. Vi bedömer att det be- hövs ett helhetsperspektiv som även beaktar konsten och kulturen i strategiska beslut om samhällets välfärd och utveckling. 6Europeiska kommissionen 2021. 8Regeringsformen (SFS 1974:152). Kulturen bör ses som ett välfärdsområde och därmed inkluderas i beslutprocesser som behandlar strategiska vägval för välfärden på statlig, regional och nivå. 5.3Kulturella och kreativa näringar bidrar både till kulturpolitiken och näringspolitiken De kulturella och kreativa näringarna (KKN) är en heterogen sektor som omfattar de områden som ingår i kulturpolitiken men även andra delbranscher, till exempel mode och dataspel. I defini- erar kulturella och kreativa näringar som företag med kulturskapande eller andra kreativa processer som sin affärsidé eller som sin råvara.10 Det kan vara företag som levererar tjänster inom design, marknadskommunikation eller media och grundar leveran- sen på kulturell kompetens. Det kan också vara företag som bygger vidare på andras skapande, till exempel genom att erbjuda lösningar för distribution och handel.11 KKN har substantiell ekonomisk betydelse. Det visar den sta- tistik som presenterar på sin webbplats under namnet Kreametern. 12 Statistiken sträcker sig dock endast fram , vilket beror på att regeringsuppdrag att ut- veckla statistik om KKN avslutades . Enligt statistik bidrog KKN 2017 av bnp.13 Bidraget är dock undervärderat eftersom befintlig statistik varken mäter ekonomiska effekter av digitala tjänster som distri- buerar audiovisuella produkter, eller tjänsteexport.14 Inom KKN fanns 2017 cirka 131 000 verksamheter och cirka 149 000 anställda. Många i sektorn är egenföretagare med enskild firma. Enligt Kreametern är av samtliga företag inom , har 1–9 anställda och har 10 eller fler anställda.15 10Definitionen av de delbranscher som klassificeras som KKN i återfinns i Tillväxt- verket med flera 2018. 11Tillväxtverket med flera 2018. 14Tillväxtverket med flera 2018. Frågor som påverkar KKN berör både kultur- och näringspoliti- ken. Många företag och organisationer inom kultursektorn drivs kommersiellt men har också betydelse för kulturens ekosystem, kul- tursektorns utveckling och tillgången till kultur. Ett exempel är att flera skådespelare rör sig mellan offentliga kulturinstitutioner, kom- mersiella scener och kommersiella filminspelningar. Näringspolitiska insatser som kommer KKN till del kan ha posi- tiv effekt även för kulturpolitiken. Omvänt kan politiska insatser som görs med kulturpolitiska motiv bidra till att stärka delar av KKN och därmed vara positiva även för näringspolitiken. Men trots de många synergier som finns mellan de båda politikområdena finns hinder som gör att den potential som finns i de kulturella och kreativa näringarna inte tas tillvara. I det här avsnittet beskriver vi dessa hinder och hur de kan övervinnas. 5.3.1Konstnärernas villkor inom KKN behöver stärkas Många bild- och formkonstnärer, musiker, konsthantverkare, för- fattare, regissörer, skådespelare och dansare med flera arbetar i före- tagsform och är därmed inkluderade i KKN. Att de har företag har i stor utsträckning att göra med att de är konstnärer inom områden där det förekommer få anställningsförhållanden, till exempel förfat- tare och bild- och formkonstnärer. Vidare har branscherna alltmer utvecklats så att även sådana kategorier som arbetade i an- ställning nu förutsätts arbeta i företagsform, till exempel skåde- spelare. Det är också mycket vanligare att konstnärerna har enskild firma än aktiebolag. Av samtliga konstnärer, inklusive de med anställning, har enskild firma.16 Det som konstnärer skapar kan bli innehåll för andra företag som Facebook, Youtube och Google. KKN bidrar både direkt till bnp och ger med stor sannolikhet även ett betydande bidrag till olika kringnäringar. Det ekonomiska värde som konstnärer genererar genom att skapa innehåll till exempelvis ovan nämnda plattformar kommer emellertid sällan konstnärerna till del (se avsnitt 3.5). En stor del av ekonomin inom näringarna härrör från den digita- liserade marknaden. Trots att de kulturella och kreativa näringarna utvecklas positivt visar undersökningar att konstnärers ekonomiska situation försämrats över tid.17 En bidra- gande orsak till det är hur upphovsrätt och avtalsfrågor hanteras och tas om hand på den digitala marknaden (se avsnitt 3.5). Vi bedömer därför att stöd i upphovsrättsliga frågor och stöd i utvecklingen av affärsmodeller som ger skäliga ersättningar till konstnärer skulle främja konstnärers villkor inom kulturella och kreativa näringar. 5.3.2Näringspolitiska satsningar är inte anpassade efter KKN De näringspolitiska krisstöd som utformades under pandemin kunde endast delvis täcka kulturlivets behov (se avsnitt 2.3.4). En möjlig förklaring till detta kan vara att det saknas kunskap om KKN:s villkor inom näringspolitiken. faller merparten av företagen inom KKN ofta utanför statliga satsningar på innovation och tillväxt. Orsaken är att de bidragskriterier som är kopplade till näringspolitiska stöd gör att majoriteten av företagen inom KKN inte är berättigade att söka stöd. Det handlar till exempel om krav avseende omsättningens storlek, antalet anställda eller i vilken form företaget bedrivs. kan exempelvis inte ge stöd till enskilda firmor eftersom de inte betraktas som juridiska personer. I vår dialog med har det också framkommit att det saknas affärsrådgiv- ning, coaching och mentorskap som är anpassade för KKN-företag i . Ett annat hinder kan vara att KKN-företag har en syn på tillväxt som skiljer sig från den gängse bilden inom näringspolitiken. vill växa men inte genom att anställa eller konkurrera med varandra. I stället vill de växa i nätverk, i samverkan med andra liknande företag och genom att skapa nya försäljningskanaler. Men det är svårt att mäta den typen av tillväxt, eftersom den inte syns i offentlig statistik. Det här behöver , och andra offentliga aktörer ta hänsyn till i sina näringslivssatsningar, så att KKN:s potential till tillväxt och affärsnytta får stöd och tas tillvara. har på eget initiativ inlett ett utvecklings- arbete om hur myndigheten kan bli bättre på att stödja KKN och de för en dialog med bland annat om dessa frågor. strategi är att inte bara finansiera innovationsprojekt i KKN-företag, utan de vill skapa bättre förutsättningar för företag i alla branscher att tillsammans möta viktiga samhällsutmaningar. Även bör titta på hur KKN kan inkluderas i deras näringslivssatsningar i högre utsträckning än . Exempelvis kan många av KKN:s ensamföretagare inte ta del av affärsutvecklingscheckar för digitalisering och internationalisering på grund av de krav som ställs på antal anställda och omsättningsnivå. Av våra intervjuer med Kreativ sektor18 och andra branschföre- trädare inom KKN framgår att kunskapen om KKN behöver utveck- las inom näringsmyndigheter, på tillväxtkontor och hos merparten banker i syfte att förbättra sektorns kapitalförsörjning och utveck- ling. , som har haft ett KKN-relaterat upp- drag, har förmedlat till utredningen att myndigheten inte längre har resurser avsatta för att arbeta särskilt med dessa näringar sedan regeringsuppdraget upphörde . Den fördjupade kunskap om KKN som byggdes upp under arbetet med uppdraget har inte heller kunnat förvaltas vidare och utvecklas. På har man dock uppmärksammat ett behov av att lära sig mer om KKN och hur dessa näringars innovationsprocesser kan stödjas. I kontrast till svensk näringspolitik är EU tydligt med att man vill utveckla relationen mellan kultur, kreativitet och innovation ytterli- gare. I EU:s ramprogram för forskning och innovation Horizon 2020 ingår det europeiska och teknologi (EIT) som stödjer bildandet av dynamiska, långsiktiga och Europa- omfattande partnerskap bland företag, högre utbildning och forsk- ning. Dessa partnerskap kallas Knowledge and Innovation Community (KIC) och målet är att de ska hitta lösningar på ett antal utpekade europeiska och globala utmaningar. finns åtta EIT-KIC som fokuserar på olika utma- ningar. avser EIT att lansera en ny innovationsgrupp, EIT Culture and Creativity, som är riktad mot KKN och som syftar till att gynna utvecklingen av KKN genom att bland annat bidra till framsteg inom nya affärsmodeller och hybridinnovationer mellan industrigrenar och akademiska discipliner. EIT Culture and Creativity ska även underlätta för kreativa entreprenörer att etablera sig på den europeiska marknaden.19 När detta skrevs fanns det enligt utred- 18Kreativ Sektor är fem kreativa branscher i ett näringspolitiskt samarbete och består av , Dataspelsbranschen, Film , Kommunikationsbyråer och Musiksverige. 19North European Office 2021. ningens kännedom ett par kluster, bestående av representanter för akademi, företag med flera, som inkluderade svenska aktörer som för- beredde sig inför utlysningen, vilken omfattar 300 miljoner euro20. 5.3.3KKN:s export hämmas av brist på finansiering plats på scen! Kulturföretagen vill växa visar att företag inom KKN har stor potential att växa genom export och internationalisering. Studien bygger på data och visar att de kulturella och kreativa företagen har färre geografiska begräns- ningar och i större utsträckning ser sin huvudsakliga marknad som nationell och internationell jämfört med genomsnittet av företag. KKN företagens produkter är vanligen lätta att flytta och produk- terna är ofta digitala.21 Dubbelt så stor andel kulturella och kreativa företag anger att de exporterar jämfört med företag i genomsnitt. Även små företag i de kulturella och kreativa näringarna agerar på en större marknad än företag i andra branscher. De kulturella och kreativa företagen upp- lever sig också i högre grad än genomsnittet vara innovativa och di- gitaliserade. Deras digitala försprång syns särskilt inom kärnverk- samheter som produktion och försäljning.22 studie visar också att företag inom KKN upplever större hinder för internationalisering än företag i andra branscher, och att företagen inom KKN saknar resurser för att på egen hand kunna växla ut potentialen. konstaterar att det därför behövs främjande insatser från det offentliga för att stödja interna- tionaliseringen. Exempelvis rekommenderar att reger- ingen genomför insatser som stärker de företag i värdekedjan som fungerar som mäklare mellan marknad och skapande kulturföretag, exempelvis agenter, gallerier och förlag. Dessa fyller en viktig funktion i att underlätta kontakter och internationell exponering, inte minst för att de upprätthåller bred kunskap om både de internationella kundernas olika behov och de svenska företagens unika nischer och specialkompetenser. och har redan genomfört en gemen- sam försöksverksamhet på området som har utvärderats som lyckad 20European and technology 2021. och som kan tjäna som utgångspunkt för framtida insatser.23 Vi delar bedömning att regeringen bör stödja internationa- liseringen inom KKN och att en insats riktad mot branschens mäk- lare vore ändamålsenlig. 5.3.4KKN skulle främjas av mer interdepartemental samverkan Behovet av förbättrade förutsättningar för KKN-företagens export har även lyfts fram av Team som är ett nätverk av myndig- heter och företag som arbetar för att främja svensk export i utlan- det.24 Team syftar till att skapa ett samordnat och effektivt exportstöd som underlättar för företagare som vill etablera sig utomlands.25 skapade Team en undergrupp för KKN för att kunna arbeta mer samordnat och målinriktat med ökad export och internationalisering av de kulturella och kreativa näringarna. Den näringspolitiska samarbetsorganisationen var sammankallande för . Den övergripande rekommendationen från Team till regeringen är att ta fram en hållbar och långsiktig handlingsplan med tillhörande strategi för internationalisering och export av svenska kul- turella och kreativa företag. Men även andra behov har lyfts av gruppen, till exempel att kunskapen om KKN bör öka i näringsmyndigheter och andra aktörer i främjarledet, att det behövs interdepartementalt kunskapsutbyte om KKN och att KKN behöver bättre tillgång till kapital och finansiering. Team har även lyft frågor om immaterialrätt och frågor om talangattraktion och kompetensför- sörjning. Utvecklingen av KKN är beroende av att det finns en dialog och samverkan mellan olika politikområden. Det finns även behov av samverkan och kunskapsutbyte regionalt, och 2021 togs ett regio- nalt initiativ till ett nätverk för tjänstepersoner som arbetar med att utveckla KKN i regioner.26 26Initiativet presenterades av en representant för under ett möte med Team . KKN finns med i regeringens export- och investeringsstrategi och i designprogrammet Swedish design movement. in- ledde och arbetet med att ta fram en färdplan för KKN för att stärka arbetet med dessa näringar. I likhet med Team bedömer vi att KKN skulle främjas av mer interdepartemental samverkan. Vi ser det även som angeläget att regeringen, med utgångspunkt i den färdplan som är under arbete, tar fram en strategi för utvecklingen av KKN. Det behövs ett helhetsgrepp kring internationella frågor kopplat till kultur En strategi för utvecklingen av KKN skulle bland annat kunna inne- hålla mål och metoder för kulturens internationalisering. Det finns ett behov av att ta ett helhetsgrepp om statens insatser i internatio- nella frågor kopplade till kultur. Ett helhetsgrepp om det interna- arbetet möjliggör både synergier och ökad hållbarhet. I ett sådant helhetsgrepp bör insatser för KKN-sektorernas export ingå men även frågor om kultur i biståndsarbetet (se avsnitt 5.2) och kul- turens roll i arbetet för att främja Sverigebilden utomlands. Strategin bör även inkludera arbetet med internationellt utbyte och samverkan som sker inom ramen för kulturpolitiken (se avsnitt 3.6.1). 5.3.5Kunskap om KKN:s samhällsekonomiska bidrag saknas Evenemangsnäringen, som inkluderar kultur, nöje och idrott, har beskrivits som en näring som fram till pandemins början hade god tillväxt och bidrog till en rad kringnäringar.27 I våra intervjuer med företrädare för evenemangssektorn har behovet av kunskap om sek- torns samhällsekonomiska påverkan och hur den samspelar med andra sektorer lyfts. Utan sådan kunskap saknar politiker och andra beslutsfattare underlag för beslut om stöd, framtida satsningar och kompetensförsörjning inom KKN. Data av den här typen är även viktiga för sektorns eget lärande. publicerade en rapport som visade på evenemangsnäringens 27Kauraisa, P. och Granditsky, D. stora betydelse för samhällsekonomin.28 Vi menar att den typen av analys behöver genomföras mer kontinuerligt. KKN består av flera heterogena näringar, och evenemangsnäringen är bara en av flera branscher som ingår i KKN. I stället för att genom- föra en samlad analys av samtliga branscher inom KKN kan bransch- specifika analyser skapa en tydligare bild av det ekonomiska värde som branscherna direkt genererar och deras bidrag till kringnäringar. databas bygger på en standard och metod för statistik om KKN som utvecklat tillsam- mans med ett antal andra myndigheter. saknas finansie- ring för att utveckla och driva arbetet med statistiken vidare. Där- med saknas också viktigt beslutsunderlag om KKN. Samtliga före- trädare för de kulturella och kreativa näringarna som vi intervjuat lyfter betydelsen av att någon myndighet på nytt får i uppdrag att ta fram statistik för KKN. har flera utvecklingsområden kopplade till Kreametern identifierats, bland annat följande: –Det finns verksamheter, exempelvis digitala tjänster som distri- buerar audiovisuella produkter och tjänster, som hör till KKN, men som är registrerade på SNI-koder som inte kunnat tas med i den statistiska definitionen av KKN. Inte heller kan digital export eller tjänsteexport mätas. Detta innebär att sektorn undervärderas. –Branscherna upplever ett stort rekryteringsbehov som behöver adresseras. Vilka kompetenser som efterfrågas och vad som för- svårar rekrytering behöver undersökas djupare –För att informationen ska bli mer användbar för företag och andra organisationer behöver Kreametern kompletteras med rapporter som specifikt behandlar enskilda branscher eller näringsområden. Sådana rapporter kan analysera direkta ekonomiska bidrag till respektive bransch och branschernas rekryteringsbehov, men även deras bidrag till kringnäringar som till exempel besöksnäring.29 tog Kreativ Sektor tillsammans med den brittiska ana- lysbyrån Olsberg SPI fram ett förslag på hur man kan arbeta vidare med analys och statistik inom KKN.30 Vi bedömer att någon, eller 28Sammantaget bidrar evenemangssektorn med , motsvarande cirka 1,7 pro- cent av bnp, till samhällsekonomin. Av dessa lokaliseras nästan till företag verksamma i , se . 29Kreativ Sektor 2019. 30Olsberg SPI 2021b. några myndigheter bör få i uppdrag att fortsätta utveckla statistiken för KKN och genomföra branschspecifika analyser. För att öka kun- skapsutbytet mellan näringspolitiken och kulturpolitiken kan upp- draget med fördel vara delat mellan en näringsmyndighet och en kul- turmyndighet. •Det behövs utökad samverkan och ett ökat lärande om KKN mellan olika politikområden. Både och stat- liga myndigheters kunskap om KKN behöver öka så att framtida insatser utformas så att de kan komma dessa näringar till del. •Hinder som innebär att KKN inte får tillgång till näringspolitiska satsningar behöver rivas. De bidragskrav som leder till att företag inom KKN ofta inte kan ta del av satsningarna behöver rivas, till exempel krav avseende företagsform, antal anställda och omsätt- ningens storlek. Kriterierna behöver ses över så att även solo- företagen inom KKN ges möjlighet att få del av tillväxt- och innovationsstöd så att KKN:s tillväxtpotential tas tillvara. •Det finns ett behov av att ta ett helhetsgrepp om och samordna arbetet med internationella frågor kopplade till kultur och KKN så att arbete med export, konkurrenskraft, konstnärliga utbyten och bistånd kan ge synergier och stärkas. •Det finns behov av att utveckla statistik och branschanalyser om KKN i syfte att få bättre beslutsunderlag. 5.4Kulturen bidrar till demokratin Konst och kultur ger perspektiv på samhället och människan, vilket kan understödja och utveckla det demokratiska samtalet om hur samhälle ska vara. Kulturen är en omistlig del av en fungerande demo- krati. Kultur i form av exempelvis bildkonst, litteratur, film, musik, utställningar och scenkonst kan belysa angelägna samhällsfrågor och bidra till samhällsdebatt. Estetiska ämnen i skolan övar upp elevers förmåga till källkritik och reflektion. Kulturarv och kulturmiljöer är mycket viktiga för samhällsbygget och bidrar till bildning samt till hållbar utveckling i alla dess tre dimensioner31. Deltagande i kulturlivet bidrar till social sammanhåll- ning och barns och ungas engagemang i exempelvis ideella kultur- föreningar kan fungera som plantskola för deltagande i demokratiska processer. 5.4.1Hindren för kulturens utbyte med skolan behöver rivas Estetiska ämnen bidrar till att utveckla elevers kreativa förmågor och deras förmåga till kritiskt tänkande. Ett exempel är bildämnet, där eleverna lär sig att framställa och presentera egna bilder men också att kritiskt avläsa bilder som förmedlas via reklam, media, och andra avsändare.32 Estetiska ämnen övar också centrala förmågor som krea- tivitet och att kunna se saker från olika perspektiv. Det i sin tur kan bidra till människors förmåga att hitta nya lösningar på samhällsut- maningar. Ur ett kulturpolitiskt perspektiv är de estetiska ämnena viktiga för att alla barn och unga ska få möjlighet att utveckla sina skapande förmågor. För barn och unga som inte möter konstnärliga uttrycks- sätt och skapande i sin hemmiljö kan de estetiska ämnena öppna nya dörrar och så ett frö till morgondagens konstnärer. Ett av de övergripande syftena med utbildningen i grundskola, gymnasium och motsvarande utbildningsformer är att främja elever- nas utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare, och att ge dem en god grund till aktivt deltagande i samhällslivet.33 I relation till det målet framstår möten med kultur inom ramen för skolan som mycket viktiga – både för att kultur är en viktig del av samhället och för att kultur främjar kreati- vitet, empati och förståelse för samhället. Både i propositionen Tid för kultur och i propositionen Kultur- arvspolitik har regeringen framfört att kultur- och kulturarvsverk- samhet i skolan bidrar till att uppnå skolans kunskapsmål.34 För kul- turpolitikens del är skolan den enda arena där det är möjligt för kul- turpolitiken att nå alla barn och unga oavsett deras hemförhållanden 31De tre hållbarhetsdimensionerna är miljömässig, social och ekonomisk utveckling. 32Statens skolverk 2019. 33Skollagen (SFS 2010:800). 2009/10:3, s. 69–70; prop. 2016/17:116, s. 78–79. Kultur i skolan kan med den utgångspunkten ses som mycket viktigt för att säkerställa barns rätt till kultur i enlighet med . I sitt betänkande beskriver att kul- turpolitiken arbetat för att främja kulturverksamhet i skolan. tecknar en bild av ett omfattande samar- bete mellan kulturlivet och skolan men beskriver också brister i sam- arbetet: Stort utrymme ges också för kulturupplevelser i dagens skola. Trots detta uppfattas relationen mellan skolan och kulturområdet ofta som både problematisk och splittrad. I våra kontakter med det fria kulturli- vet har vi erfarit att möjligheterna att verka i skolan ofta uppfattas som begränsade och i stor utsträckning beroende av enskilda lärares intresse. Från skolhåll framhålls ibland att kulturskaparna saknar kunskap om skolans inre liv och uppdrag.35 Den bild som vi har fått i våra intervjuer och kontakter ger i stort sett samma bild som . Många av de kulturaktörer som vi har intervjuat har tagit upp att det av olika skäl har varit svårt att ha ett utbyte med skolan. Under pandemin har dessutom utbytet mellan skolan och kulturen i princip helt legat nere (se avsnitt 4.9.3). Värdet av kultur i skolan är mer förankrat inom kulturpolitiken Skolans pressade schema är ett upplevt hinder för utbytet mellan kulturen och skolan som kulturaktörer har pekat på. Det pressade schemat försvårar både skolklassers besök på till exempel museer och barns och ungas kulturupplevelser . I de fall ut- bytet mellan kulturverksamheter och skolan brister går elever och lärare miste om ett inslag i skolan som kan bidra till att levandegöra och väcka intresse för skolans ämnen.