sou · H9B341 · 2022-01-01 00:00:00 — 2.deltagande i en kurs som ordnas av sjukvårdshuvudman i samma syfte som anges i 1, 3.läkarbesök på grund av att barnet lider av allvarlig sjukdom, 4.läkarbesök som är en del i behandlingen av barnet, eller 5.deltagande i någon behandling som är ordinerad av läkare i samma syfte som anges i 4. Bestämmelserna ställer inte upp något krav på att barnet ska vara närvarande vid de besök som avses. En förälder kan därmed ha rätt till tillfällig föräldrapenning i dessa situationer även om föräldern inte vårdar barnet (prop. 1992/93:159 s. 147). Vidare kan båda föräldrarna få tillfällig föräldrapenning i dessa situationer (13 kap. 3 §). I fråga om den första punkten finns det ett avgörande från HFD (RÅ 2005 ref. 63) som är av intresse. Avgörandet gäller en förälder som hade ansökt om tillfällig föräldrapenning för inskolning av sitt barn på en specialskola. Inskolningen omfattade informationsutbyte, olika utredningsmoment och bedömningar samt utarbetandet av en behandlingsstrategi. HFD ansåg att det i inskolningen därmed ingått sådana moment som innebar att denna delvis utgjort ett led i behandlingen av barnet. Rätt till tillfällig föräldrapenning ansågs därmed föreligga. För att ha rätt till tillfällig föräldrapenning enligt den första punkten krävs att det är fråga om en institution. I förarbetena har detta exemplifierats med en habiliteringsklinik eller en specialskola (prop. 1992/93:159 s. 204). I HFD:s avgörande var det också fråga om en specialskola. Kammarrätten i har i ett avgörande ansett att en vanlig skola inte omfattas av begreppet institution (kammarrättens mål nr 249-17). Förmånstid vid vård av barn som inte har fyllt Tillfällig föräldrapenning i ovan nämnda situationer lämnas under sammanlagt för varje barn och år. Med ett undantag kan tillfällig föräldrapenning i dessa situationer lämnas under ytterligare för varje barn och år. Undantaget gäller vård av barn vid sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare (13 kap. 21 §). I den situationen gäller således en begränsning . 3.6.3Vård av barn som har fyllt För barn som har ett särskilt behov av tillsyn eller vård är åldersgränsen för tillfällig föräldrapenning i de situationer som angetts i föregående avsnitt i stället (13 kap. 22 och 23 §§ SFB). Förmånstiden är också densamma som gäller för barn som inte fyllt (se ovan och 13 kap. 25 §). Det särskilda behovet av tillsyn eller vård ska ha sin grund i sjukdom, utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning. Enligt förarbetena till bestämmelsen (prop. 1984/85:78 s. 67) kan de barn som bestämmelsen avser delas in i två grupper. Det är dels fråga om barn med tidigare kända långvariga sjukdomar eller funktionsnedsättningar som kontinuerligt eller mera tillfälligt behöver hjälp eller tillsyn i sin dagliga tillvaro. För dessa kan det också vara fråga om att de vid tillkommande sjukdomstillstånd behöver ytterligare hjälp. I denna grupp ingår barn med till exempel allergier, diabetes och epilepsi. Den andra gruppen av barn som avses i bestämmelsen är barn som i vanliga fall klarar sig själva men som när de drabbas av en allvarlig sjukdom eller en funktionsnedsättning oundgängligen behöver föräldrarnas stöd, hjälp och omsorg under en begränsad sjukperiod eller vid läkarbesök. 3.6.4Vård av barn som omfattas av LSS Utöver vad som anges i de två föregående avsnitten har en förälder till barn som omfattas av LSS även rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar från barnets födelse till dess att det fyller . Detta gäller under förutsättning att föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med deltagande i föräldrautbildning, besök i barnets skola, förskola, eller fritidshem eller i sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (13 kap. 26 § SFB). Av 1 § LSS framgår att de som omfattas av den lagen är personer 1.med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, 2.med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, eller 3.med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. I förarbetena till bestämmelserna om kontaktdagar framhölls att det är angeläget för föräldrar till barn med funktionsnedsättning att få ökad kunskap om hur barnets utveckling kan främjas, hur stöd i hemmet kan läggas upp och hur den egna föräldrarollen kan stärkas. Vidare uttalades att det finns stora behov för föräldrar till barn med funktionsnedsättningar att kunna besöka förskola och skola, bland annat i inskolningssituationer (prop. 1992/93:159 s. 145). Båda föräldrarna kan få tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar för samma barn (11 kap. 10 § SFB). Rätten till kontaktdagar är begränsad per barn och år (13 kap. 28 §). Barn som omfattas av LSS som har fyllt För en förälder till ett barn som omfattas av LSS är det möjligt att beviljas tillfällig föräldrapenning vid sjukdom eller smitta hos barnet även efter det att barnet har fyllt . Denna möjlighet finns ända fram till dess att barnet fyller . Om barnet därefter går i vissa skolor, bland annat gymnasiesärskola, kan tillfällig föräldrapenning lämnas till och med vårterminen det år då barnet fyller (13 kap. 27 § SFB). Tillfällig föräldrapenning kan lämnas för för varje barn och år. I vissa situationer, bland annat vid sjukdom eller smitta hos barnet, kan ersättning dock lämnas (13 kap. 29 §). 3.6.5Vård av allvarligt sjukt barn Föräldrar till ett allvarligt sjukt barn som inte har fyllt har rätt till tillfällig föräldrapenning under ett obegränsat antal dagar när de behöver avstå från förvärvsarbete för vård av barnet (13 kap. 30 och 31 §§ SFB). Bestämmelsen om rätten till obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning infördes ursprungligen genom lagstiftning som trädde i kraft . Då användes uttrycket svårt sjukt barn. Med uttrycket svårt sjukt barn avsågs att det förelåg ett påtagligt hot mot barnets liv. Det innebar att det i normalfallet skulle föreligga en i tiden omedelbar fara för barnets liv (prop. 2004/05:1, utgiftsområde 12 s. 26). Genom lagstiftning som trädde i kraft ändrades uttrycket ”svårt sjukt” till ”allvarligt sjukt”. I lagmotiven anfördes att reglerna hade fått en betydligt mer restriktiv tillämpning än som hade varit avsedd. Som ett exempel nämndes cancersjuka barn som behöver långvarig behandling. Behandlingen av dessa barn kan vara intensiv och påfrestande med ett stort behov av föräldrarnas omhändertagande. Även om behandlingen inte behöver vara lika intensiv och symptomen kan variera, kan behovet av att ha tillgång till en närstående ändå vara av avgörande betydelse . Barnet kan under vissa perioder inte vistas i förskoleverksamhet, skola eller skolbarnomsorg dels på grund av vårdinsatser, dels på grund av en ökad infektionskänslighet. Tillfällig föräldrapenning borde därför kunna betalas ut under ett obegränsat antal dagar när ett allvarligt sjukt barn genomgår behandling mot sitt sjukdomstillstånd och det utan behandlingen föreligger en fara för barnets liv (prop. 2005/06:159 s. 17 f.). I förarbetena uttalades vidare att även med uttrycket ”allvarligt sjukt” avses att barnets sjukdom i sig är så allvarlig och att hälsotillståndet är så nedsatt att det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv. Detta utesluter dock inte att tillfällig föräldrapenning kan utges även för tid när det direkta hotet mot barnets liv inte längre föreligger. Det krävs således inte att hotet ska innebära en i tiden föreliggande fara för barnets liv (a. prop. s. 32). HFD har i ett avgörande (RÅ 2011 ref. 3) ansett att en sextonårig pojke som insjuknat i diabetes mellitus under den inledande sjukdomsperioden var allvarligt sjuk i den mening som krävs för rätt till tillfällig föräldrapenning. Ett annat mål i HFD gällde ett sexårigt barn som hade opererats och behandlats för en hjärntumör. Läkare hade bedömt att barnet var färdigbehandlat, men att barnet till följd av kvarvarande sjukdomstillstånd var i behov av intensiv träning med sjukgymnast, arbetsterapeut och logoped. Vidare skulle uppföljning av den avslutade behandlingen göras genom regelbundna kontroller. Läkaren bedömde att en förälder behövde delta i omvårdnaden av barnet på heltid. HFD ansåg att barnet, även efter att behandlingen hade avslutats, var att anse som allvarligt sjuk i den mening som avses i 30 § (HFD 2013 ref. 76). En grundläggande förutsättning för att en förälder ska kunna få tillfällig föräldrapenning med stöd av bestämmelserna om allvarligt sjukt barn är att föräldern har behövt avstå från sitt arbete för att vårda barnet. I vägledning om tillfällig föräldrapenning (2016:2, version 5, s. 38) anges att det finns situationer när föräldern behöver avstå från arbete för att vårda barnet trots att barnet vistas i sin ordinarie omsorg. Som exempel anges när barnet genomgår behandling mot en livshotande sjukdom som cancerbehandling. Ett barn i den situationen kan vistas i sin ordinarie omsorg i olika omfattning och kan ibland även där behöva förälderns stöd på grund av sitt sjukdomstillstånd. I vägledningen anges att det i en sådan situation finns rätt till tillfällig föräldrapenning. Om föräldern inte är tillsammans med sitt barn i den ordinarie omsorgen, utan endast avstår från arbete för att kunna finnas till hands om behov uppstår, finns enligt vägledningen inte rätt till ersättning för . 3.6.6Vad som gäller i fråga om att styrka rätten till tillfällig föräldrapenning Uppgifter i en ansökan om tillfällig föräldrapenning ska lämnas på heder och samvete (110 kap. 4 § och 111 kap. 4 § SFB). Vid behov kan också kontakta den enskilde som då är skyldig att lämna de uppgifter som är av betydelse för bedömningen av frågan om rätten till tillfällig föräldrapenning. Även i dessa fall ska uppgifterna lämnas på heder och samvete (110 kap. 13 §). När det behövs för bedömningen av frågan om ersättning får dessutom göra förfrågningar hos den försäkrades arbetsgivare eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter (110 kap. 14 § 1). För myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare finns det vidare en skyldighet att på begäran lämna uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken (110 kap. 31 §). När det gäller tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 22 § finns det krav på att läkarutlåtande ska ges in för att styrka det särskilda vård- eller tillsynsbehovet (110 kap. 18 §). Om det finns ett läkarutlåtande hos som styrker barnets vård- och tillsynsbehov, till exempel i ett ärende om omvårdnadsbidrag eller vårdbidrag, anser dock att föräldern inte behöver lämna in ytterligare intyg.16 I fråga om ett allvarligt sjukt barn enligt 13 kap. 30 § ska barnets sjukdomstillstånd styrkas med ett läkarutlåtande, om det inte hos redan finns tillräcklig utredning för att bedöma rätten till ersättning (110 kap. 18 §). Även i dessa fall kan det , i ett ärende om omvårdnadsbidrag eller vårdbidrag, finnas ett läkarutlåtande hos med tillräcklig information.17 Utöver vad som redogjorts för ovan finns det i övrigt inga bestämmelser i socialförsäkringsbalken som säger att rätten till tillfällig föräldrapenning på något sätt ska styrkas. När det behövs för bedömningen av frågan om ersättning enligt socialförsäkringsbalken får dock begära ett utlåtande av viss läkare eller någon annan sakkunnig (110 kap. 14 § 3). I fråga om tillfällig föräldrapen- 16Försäkringskassan (2020), Vägledning om tillfällig föräldrapenning (2016:2), version 5, s. 41. 17Försäkringskassans vägledning 2016:2, version 5. s. 39. ning har sistnämnda bestämmelse kompletterats med föreskrifter från Försäkringskassan.18 Av föreskrifterna framgår att en förälder ska lämna in ett läkarutlåtande från och med den åttonde dagen i barnets vårdperiod. Om särskilda omständigheter motiverar det får dock begära in ett sådant utlåtande både tidigare och senare i vårdperioden. Kravet på läkarutlåtande från och med den åttonde dagen gäller vid sjukdom eller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare. Om redan har ett sådant utlåtande gällande den ordinarie vårdaren, eftersom denne får sjukpenning, behöver föräldern dock inte lämna något ytterligare läkarutlåtande.19 När det gäller föräldrapenningsförmåner finns det ytterligare bestämmelser i 110 kap. 17 § om när får begära in intyg. Enligt dessa får kräva att en förälder ger in ett särskilt intyg från sin arbetsgivare eller någon annan som kan ge upplysning om arbetsförhållandena. Detta gäller i de fall när en förälder, under tid då föräldrapenning annars skulle ha utgetts, avstår från förvärvsarbete för vård av barn som vistas på sjukhus. Detta regleras i 13 kap. 18 och 24 §§ och gäller situationen då en förälder vill byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning, vilket bara är möjligt om barnet vårdas på sjukhus (prop. 1991/92:106 s. 19 ff. och 40 f.). Av bestämmelserna i 110 kap. 17 § framgår att också får kräva att en förälder styrker sin rätt till föräldrapenningsförmån i samband med föräldrautbildning eller deltagande i en behandling av ett sjukt eller funktionshindrat barn genom intyg av den som anordnat utbildningen eller ordinerat behandlingen. 3.6.7Försäkringskassans handläggning av tillfällig föräldrapenning handläggning av ansökningar om tillfällig föräldrapenning är till stor del automatiserad. Av de ansökningar som inkommer lämnas i någon av myndighetens e-tjänster. handlades av alla ansökningar helt automatiskt. Det innebär att de kontroller av ansökan som görs i dessa ärenden är inbyggda i it-systemet och sker maskinellt mot de register som För- 185–7 §§ föreskrifter (FKFS 2010:30) om föräldrapenningsförmåner. 19Försäkringskassan (2020), Vägledning om tillfällig föräldrapenning (2016:2), version 5, s. 28 och 30. säkringskassan har tillgång till. De kontroller som systemet inte själv kan ta hand om faller ut för åtgärd av handläggare innan den automatiska handläggningen tar vid igen. För att säkerställa att den automatiska handläggningen fungerar följer löpande hur många ärenden som faller ut för handläggning och vidtar åtgärder om antalet avviker jämfört med tidigare perioder (årsredovisning 2019 s. 88 f.). anger vidare i årsredovisningen att antalet upptäckta felaktiga utbetalningar har ökat, vilket till viss del anges bero på att myndigheten genomför fler kontroller . Handläggningssystemets inbyggda kontroller förbättras också kontinuerligt för att minska risken för felaktiga utbetalningar. Bland annat har handläggning införts för personer som ansöker om ersättning för det datum personen redan har fått avslag för. har organiserat handläggningen av tillfällig föräldrapenning så att särskilt utredningskrävande ärenden som till exempel ärenden om allvarligt sjuka barn hanteras av en särskilt utsedd grupp av handläggare. Övriga ärenden som kräver en åtgärd hanteras av ordinarie handläggare av tillfällig föräldrapenning. 3.6.8Föräldrars användande av tillfällig föräldrapenning betalade 2020 ut i tillfällig föräldrapenning. Enligt statistik från avser av de totala utgifterna och det totala antalet nettodagarna inom tillfällig föräldrapenning vård av barn (VAB). Resterande del utgörs av dagar vid barns födelse och kontaktdagar, vilka utgör av det totala antalet dagar. Därtill kommer dagar som tas ut i samband med att ett barn har avlidit, vilket motsvarar av det totala antalet dagar. Antalet VAB-dagar ökade från knappt 6,7 miljoner dagar 2019 till drygt 8 miljoner dagar 2020. Ökningen är främst en följd av pandemin och de skärpta regler många förskolor och skolor har kring barns hälsotillstånd när de vistas i förskola och skola. Utbetalningen av VAB-dagar var cirka 5,6 VAB-dagar per barn i befolkningen 2020, vilket är en ökning jämfört med när motsvarande antal var cirka 4,4 VAB-dagar per barn i befolkningen. Antalet barn som VAB utbetalats för varierar också mellan åren, och 2020 var antalet barn cirka 803 000 och motsvarande var 794 000. VAB betalades ut till cirka 891 000 mottagare. till antalet dagar innebär det att de barn som VAB utbetalades för var 2020 och 2019. Flest dagar utbetalades för barn i åldern 2–. Kontaktdagar betalades ut till cirka 6 100 mottagare 2020. Året innan var motsvarande antal cirka 8 100 mottagare. Användningen av VAB varierar stort mellan olika föräldrar. har i en studie undersökt hur stor andel av barnen där ingen av barnens föräldrar använt tillfällig föräldrapenning , och konstaterar att ersättning endast har använts av föräldrar till av förskolebarnen mellan 2–och av barnen mellan 6–. Att föräldrar inte använder försäkringen kan bero på att barnen aldrig är sjuka, att de inte uppfyllde försäkringskraven, att de redan var hemma med föräldrapenning för ett syskon när förskolebarnet blev sjukt, att den andra föräldern eller någon annan var hemma i stället när barnet blev sjukt, att de var hemma ändå men jobbade hemifrån och tog ut lön från arbetsgivaren etc. Bland föräldrar till barn är det framför allt inom tre olika grupper som icke-användandet av VAB är som störst; egenföretagare, svenskfödda män med höga inkomster samt bland utrikesfödda kvinnor (2013:6). I en studie har man följt antalet föräldrar som tagit ut tillfällig föräldrapenning för barn födda fram till med 2016, då barnen var . Ett stort antal föräldrar använde inte en enda dag med föräldrapenning . Det var fler män än kvinnor som avstod eller inte behövde använda ersättningen. Det mest frekventa intervallet var att använda mer än fem men . Det gällde för både män och kvinnor. När antalet dagar som används är högre, mellan 25 till 50 och , tar kvinnor ut en högre andel av dagarna (SOU 2017:101 s. 366). Vidare visar en studie från utvärdering (IFAU) av hur föräldrar använder föräldraförsäkringen under småbarnsåren att föräldrarna till barnen i studiens urval tar ut VAB för ungefär en tredjedel av den tid barnen är hemma från förskolan på grund av sjukdom. För föräldrar som i högre utsträckning deltagit på arbetsmarknaden ökar andelen dagar som någon förälder har fått ersättning vid VAB till (IFAU 2018:24). I Försäkringskassas rapport utbetalningar av tillfällig föräldrapenning (2018:1) framgår att antalet föräldrar som nyttjar försäkringen har ökat , som antalet barn som ersättning ansöks för minskat . Antalet barn för vilka ersättning ansöks om i förhållande till det totala antalet barn i befolkningen varierar något över åren men ligger relativt strax . undersökning visar att det finns flera faktorer som förklarar den ökande nyttjandegraden. Antalet barn i befolkningen och sysselsättningsgraden har ökat , som andelen barn som är inskrivna i förskola eller fritidshemsverksamhet ökar. Därtill finns det faktorer som eventuellt kan ha bidragit till det ökade nyttjandet, till exempel att ”karensdagar” innan barnet kan återkomma till förskolan efter sjukdomen införts i större utsträckning än tidigare samt digitala satsningar som gjort det enkelt och smidigt att ansöka om ersättning. Inom tillfällig föräldrapenning förekommer på samma sätt som inom andra samhällsstöd felaktiga utbetalningar. Felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning kan bero på fel i myndighetens handläggning eller utbetalning eller på felaktiga uppgifter från föräldrar. De felaktiga uppgifterna från föräldrarna kan vara oavsiktliga eller avsiktliga. egna undersökningar visar att en relativt stor andel av ansökningarna som inkommer innehåller felaktigheter som innebär risk för felaktiga utbetalningar. En fördjupad analys av utfallet av slumpmässiga kontroller indikerar att av de utbetalade dagarna och pengarna betalas ut felaktigt. anger att en majoritet bedöms ha orsakats av föräldern och den vanligaste anledningen till att det har blivit fel är att föräldern har lämnat oriktiga uppgifter. Handläggare som intervjuats i studie vittnar om föräldrars okunskap om regelverket och att det är relativt vanligt förekommande att ansökningar fylls i felaktigt. Men högst sannolikt förekommer även avsiktliga fel bland de felaktiga anspråken (, Socialförsäkringsrapport 2018:1). Delegationen för korrekta utbetalningar anger att de från genomförda omfattningsstudier uppskattar de felaktiga utbetalningarna för tillfällig föräldrapenning till av de totala utgifterna, varav bedöms vara misstänkt avsiktliga (SOU 2019:59). Ovan har gällande rätt avseende tillfällig föräldrapenning behandlats. Av 11 kap. 16 § SFB framgår att tillfällig föräldrapenning inte lämnas för sådant behov av omvårdnad eller tillsyn av ett barn som har grundat rätt till omvårdnadsbidrag. Regleringen avseende omvårdnadsbidrag finns i 22 kap. SFB. Av dessa bestämmelser framgår att en försäkrad förälder har rätt till omvårdnadsbidrag för ett försäkrat barn, om barnet på grund av funktionsnedsättning kan antas vara i behov av omvårdnad och tillsyn i en viss omfattning (3 §). Beroende på omfattningen av behovet av omvårdnad och tillsyn kan omvårdnadsbidrag lämnas som en fjärdedels, halv, tre fjärdedels eller hel förmån (4 §). Vid bedömningen av behovet av omvårdnad och tillsyn ska man bortse från de behov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Vad som ska beaktas vid bedömningen av rätt till omvårdnadsbidrag är således sådana behov som går utöver dem som barn utan funktionsnedsättning har. Vid bedömningen av behovet av omvårdnad och tillsyn ska man även bortse från behov som tillgodoses genom annat samhällsstöd. Detta innebär att om ett barn har beviljats till exempel insatser enligt LSS eller assistansersättning så kan det påverka förutsättningarna för rätten till omvårdnadsbidrag på så sätt att stöd inte får lämnas för samma behov två gånger. Samma sak gäller i förhållande till insatser inom sjukvårdshuvudmannens ansvar (5 § och prop. 2017/18:190 s. 71 f. och 169 f.). Vad gäller begreppet omvårdnad omfattas direkta vårdinsatser men även annan behandling eller annat stöd. Exempel på omvårdnad är praktisk hjälp i vardagen med till exempel på- och avklädning, hygien, träning, läxläsning, klädvård och hjälp vid måltider. Andra exempel kan vara att barnet har behov av att föräldern skapar rutiner för barnet samt aktiverar eller motiverar barnet i olika hänseenden. Barnet kan också ha behov av särskild kosthållning, insmörjning eller annan egenvård. Vidare kan det ha behov av att föräldrarna samordnar och planerar olika samhällsinsatser till följd av barnets funktionsnedsättning eller att föräldrarna lär sig ny teknik, ett kommunikationssätt eller inhämtar kunskaper om barnets funktionsnedsättning. Ytterligare exempel på behov av omvårdnad kan vara att barnet har behov av hjälp för att kommunicera och samspela med andra personer (prop. 2017/18:190 s. 70 och 168). Med tillsyn avses direkt uppsikt men även tillgänglighet på distans. Ett behov av tillsyn kan innebära att barnet behöver ha föräldern i närheten för att avstyra och förhindra situationer som kan vara farliga. Barnets behov av tillsyn kan även innebära att föräldern måste vara hemma på grund av barnets rädsla för att vara ensam eller att föräldern måste vara tillgänglig via telefon eller på annat sätt ha beredskap för att förebygga, eller snabbt finnas till hands vid hastiga förändringar i barnets fysiska eller psykiska hälsotillstånd (prop. 2017/18:190 s. 70 och 168). I vägledning finns ett metodstöd för utredningen av vilken omvårdnad och tillsyn ett barn totalt behöver.20 I detta metodstöd finns ett antal frågor till hjälp för en sådan utredning. Bland dessa frågor finns bland annat följande. Behöver föräldern delta i vägledning och handledning för att kunna informera och instruera övriga familjemedlemmar, kamrater, skolpersonal, avlösarservice, stödfamilj, färdtjänst, sjukhuspersonal m.fl.? Detta gäller till exempel vid inskolning i förskola, skolstart, stadiebyte, byte av skola, inför större operationer etc.