sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Det innebär att den praxis som har utvecklats vad gäller om en kon- struktion verkligen är en altan eller snarare en byggnad alltjämt kom- mer att vara relevant i vissa situationer (se avsnitt 4.4.2 och 4.4.3), även om det visuella intrycket bör bli av mindre betydelse. har anfört i avsnitt 7.4.2 har vi dock gjort bedömningen att defini- tion av dessa termer bör bli föremål för framtida översyn (se av- snitt 7.25). Avslutningsvis bör nämnas att generellt gäller för altaner och pooler – liksom för murar och plank – att våra måttangivelser avser konstruktionen i dess helhet. Det är alltså inte möjligt att utan lov uppföra t.ex. en altan ovanpå en mur, även om dessa var för sig inte skulle omfattas av krav på lov. Åtgärder som utlöser lovplikten för murar, plank, altaner och pooler krävs det bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra murar och plank (nuvarande 6 kap. 1 § 7 PBF). Vi bedömer att lovplikten bör infalla vid uppförande, flytt respektive utökning av mur eller plank. Rekvisiten anordna, inrätta respektive väsentligt ändra fyller därmed för nu aktuell lovplikt inte någon själv- ständig funktion och bör därför slopas. Detsamma bör gälla även så- vitt avser altaner och pooler. Särskilt om åtgärd nära gräns Vi föreslår att närmare gränsen än (eller inom område när- mare än från järnvägsspårs mitt) ska krävas bygglov för murar och plank som är högre än över marken samt altaner och pooler som inte omfattas av krav på lov. Övervägandena härom finns i avsnitt 7.8. Bestämmelsen finns i 9 kap. 12 § PBL. 7.7.3Ingen lovplikt för tekniska anläggningar m.m. Bedömning: Det bör inte införas någon lovplikt för tekniska och andra större anläggningar. Allmänt om tekniska och andra större anläggningar Vid införandet av ÄPBL ansågs det inte påkallat med lovprövning för t.ex. krossverk, asfaltverk och bilprovningsbanor, eftersom en pröv- ning enligt numera upphävda miljöskyddslagen (1969:387) samt arbets- miljölagen då ansågs fullt tillräcklig. Inte heller andra anläggningar som broar, täkter, flygplatser, allmänna hamnar och sopdestruktions- anläggningar ansågs behöva bli föremål för en förprövning av bygg- nadsnämnden, bl.a. då flera av anläggningarna prövades enligt annan lagstiftning där kommunen ändå har möjlighet att påverka lokaliser- ingsfrågan.95 Däremot infördes lovplikt för torn genom ÄPBL och exemplifierades med bl.a. gruvlavar och kyltorn vid vissa tekniska verk.96 Vår bild är att bebyggelsen är tätare och med fler blandade användningar samt att konkurrensen om marken är större än vid ÄPBL:s tillkomst. Integreringen av tekniska verk i den bebyggda miljön är nu också mer allmänt förekommande, även om det också finns äldre tekniska verk integrerade i stadsbebyggelsen, t.ex. Helene- holmsverket, uppfört centralt i . Vi har i vårt utredningsarbete fått stöd för att många kommuner ser behov av och gör detaljplaner för tekniska verk och motsvarande anläggningar, även om det inte (alltid) uttryckligen krävs enligt PBL (4 kap. 2 § PBL).97 I föreskrifter om detaljplan finns i enlig- het härmed också bestämmelsekoder att använda just för olika typer av tekniska anläggningar.98 Vår uppfattning är också att planbestäm- melserna sedan får genomslagskraft oavsett om byggnadsverken blir föremål för lovprövning eller inte (10 kap. 2 § PBL). I sammanhanget bör även framhållas att bygglov normalt krävs för de byggnader som ofta finns i anslutning till dessa anläggningar. Vidare konstaterar vi att dessa större anläggningar normalt också prövas enligt . I prövningen ingår lokaliserings- och pla- ceringsbedömning, liksom prövning av buller, påverkan på grund- vattnet och annan omgivningspåverkan. reglerar dess- utom mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt på grund av deras naturvärden eller 1985/86:1 s. 258. 1985/86:1 s. 689. 97Jfr t.ex. planbeskrivning till Detaljplan för nytt kraftvärmeverk i Boländerna, kom- mun, dnr PBN 2013-000404, s. 7 och plan- och i kommun beslut , dnr PBN 2018-002528. 98Se 5 kap. 5 § föreskrifter om detaljplan (BFS 2020:5). Områden som är av riksintresse för naturvården och kulturmiljövården ska skyddas (3 kap. 6 § MB). Även om prövningen enligt inte är identisk med den i PBL såvitt gäller kulturmiljön, är vår bild att kommuner ofta nyttjar detaljplaneinstrumentet för att reglera tekniska anläggningar om så krävs för att anläggningarna ska uppfylla de materiella kraven – t.ex. de om kulturmiljö och om estetiskt tilltalande utformning – i PBL. Med våra förslag kommer kommunerna dessutom att kunna peka ut värde- fulla byggnadsverk inte bara i detaljplan och områdesbestämmelser utan även i översiktsplan, vilket i sin tur påverkar lovplikten (se avsnitt 7.10). Mot bakgrund av det nu anförda – samt då en lovplikt ska vara både enkel, effektiv och ändamålsenlig – ser vi sammanfattningsvis inte tillräckliga skäl för att införa lovplikt för tekniska och andra större anläggningar. 7.7.4Ingen lovplikt för solenergianläggningar Bedömning: Det bör inte införas någon generell lovplikt för sol- energianläggningar. Solenergianläggningar kan dels vara fristående, dels monteras på ett annat byggnadsverk eller integreras i dess fasad. Solenergianläggningar omfattas – förutom vad gäller själva transformatorstationen i före- kommande fall – inte av lovplikt för anläggningar enligt nuvarande 6 kap. 1 § PBF. En solenergianläggning kan heller inte utlösa detalj- planekravet (4 kap. 2 § PBL). En anläggning kan dock omfattas av krav på lov så som en annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, om ändringen innebär att bygg- naden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller bygg- nadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt (nuvarande 9 kap. 2 § första stycket 3 c PBL). Att montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form är dock undantaget från lov- plikt i vissa fall (nuvarande 9 kap. 3 c § PBL). Vissa anläggningar kan också betraktas som lovpliktig byggnad.99 99Se MÖD:s dom i mål nr P 9976-20. Vissa anläggningar omfattas vidare av bestämmelserna i 12 kap. 6 § om anmälan för samråd, så som en verksamhet eller en åtgärd som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. har antalet solenergianläggningar ökat väsentligt. anslöts cirka 19 000 nya solenergianläggningar till det svenska elnätet (se tabell 7.1). Härutöver finns anläggningar som inte har anslutits till elnätet. 20–1 000 kW Över 1 000 kW Källa: (2021). Under utredningsarbetet har vi uppmärksammats på att solenergi- anläggningar av flera olika skäl kan behöva bli föremål för en för- prövning. Anläggningarna ökar som sagt i antal och en avvägning mellan intressena för bl.a. energiproduktion och livsmedelsproduk- tion kan behövas då anläggningarna ofta placeras på jordbruksmark. Även frågor om allemansrätt, friluftsliv och natur- och kulturmiljö- vård kan aktualiseras, liksom frågor om omgivningspåverkan. Vidare har under utredningsarbetet framkommit att solenergi- anläggningarna kan påverka totalförsvarets intressen på ett negativt sätt; anläggningarna kan t.ex. störa rundradio, radiosamband, flyg- radio och signalspaning. Försvarsmakten har tillsammans med El- säkerhetsverket i en rapport framfört att det finns ett behov av ett regelverk som innebär att alla solcellsanläggningar, såväl fristående som monterade på byggnad, som avses uppföras inom påverkans- område för totalförsvarets riksintressen eller i anslutning till total- försvarets anläggningar, blir bygglovspliktiga, eller föregås av annan prövning i vilken samråd ska ske med Försvarsmakten (se av- snitt 2.4.11). Försvarsmakten och har i utred- ningsarbetet därutöver framfört att solcellsanläggningarna lämpligen bör regleras i och prövas enligt PBL, eftersom de passar bra in i lag- stiftningens systematik. En reglering genom PBL skulle dessutom på ett ändamålsenligt sätt säkerställa att nödvändig kommunicering sker med Försvarsmakten innan åtgärderna vidtas. Lovplikt för vissa solenergianläggningar Vi föreslår en utökad lovplikt för fasadändringar på vissa värdefulla byggnadsverk och inom vissa värdefulla områden. Vissa solenergi- anläggningar som monteras på eller integreras i ett byggnadsverk kommer således att omfattas av en lovplikt så som fasadändringar (se avsnitt 7.4.3 och 7.10). Detsamma gäller om de utgör en fasadänd- ring i ett område som omfattas av en detaljplan och sker på byggnad som inte är ett en- och tvåbostadshus eller komplementbyggnad samt vetter mot allmän plats (se avsnitt 7.6.7). Dock ingen generell lovplikt för solenergianläggningar Vi ifrågasätter inte att det utifrån totalförsvarets intresse finns starka skäl för en förprövning av solenergianläggningar, inte minst för att Försvarsmakten ska ges möjlighet att yttra sig innan åtgärder vidtas. Vi finner dock inte tillräckliga skäl för att föreslå en sådan reglering i PBL. Visserligen kan i vart fall större solenergianläggningar sägas röra markanvändningsfrågor och avvägning av allmänna intressen – t.ex. energiproduktion och brukningsvärd jordbruksmark – på ett så- dant sätt att de bör reglerar i PBL. Antalet solenergianläggningar som tillkommer är dock mycket omfattande och skulle väsentligt öka byggnadsnämndernas totala ärendemängd. Vidare konstaterar vi att Elsäkerhetsverket100 genom- förde ett tillsynsprojekt med inriktning mot solenergi. Inom projek- tet genomfördes 42 tillsynsbesök varav 21 hos elinstallationsföretag som utför solcellsinstallationer och 21 vid solcellsanläggningar. Resul- taten från tillsynsbesöken av anläggningarna visade att ungefär en tredjedel hade installationsbrister. Vi drar slutsatsen att de uppmärk- sammade problemen med elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) i huvudsak rör frågor kring komponenter och installationer, dvs. frågor som inte omfattas av en lovprövning. Denna typ av tekniska frågor 100Se (2020), /globalassets/ publikationer/rapporter/solel-projektrapport-2020.pdf, särskilt s. 4, 10, 13 och 18 f., hämtad . kräver också en annan slags teknisk kompetens än den som finns vid landets byggnadsnämnder. I stället är det som har både tillsynsansvar och teknisk kompetens rörande EMC; t.ex. regle- ras i elsäkerhetsförordningen (2017:218) anmälningsplikt för vissa el- installationsarbeten. Standarderna anger mätmetoder och kravnivåer för att avgöra om skyddskravet i EMC-direktivet101 uppfylls. Detta skyddskrav omfattar emission och immunitet. Det innebär att utrust- ning ska ha rimlig tålighet mot elektromagnetiska störningar (im- munitet) och dessutom inte avge elektromagnetiska störningar med för hög nivå (emission). Att hålla emissioner och immunitet inom rimliga gränser är centralt för EMC. Vi menar vidare att vissa skäl talar för att prövningen av vissa större solenergianläggningar i stället bör ske genom och inte PBL. Detta skulle korrespondera med att viss annan energipro- duktion regleras miljörättsligt. Vi har även – mot bakgrund av totalförsvarets intresse – övervägt att föreslå en ny, fristående reglering av förprövningen, dvs. på annat sätt än elsäkerhets- eller miljörättsligt, t.ex. på sätt som sker för vissa höga byggnader enligt luftfartsförordningen (se avsnitt 3.3.7) eller för viss sjömätning enligt lagen (2016:319) om skydd för geografisk information. Vi konstaterar dock – med beaktande av vårt uppdrag att föreslå ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk och av vad som i övrigt ryms inom våra direktiv samt mot bakgrund av vår begränsade utredningstid – att vi inte bör lämna några förslag i övrigt i denna del. Sammanfattningsvis menar vi att solenergianläggningar inte bör omfattas av någon generell lovplikt enligt PBL. Vi föreslår i stället att frågan om förprövning av solenergianläggningar bör bli föremål för framtida översyn (se avsnitt 7.25). 7.7.5Ingen lovplikt för friluftsbad och motorbanor Förslag: Lovplikten för friluftsbad och motorbanor ska slopas. 101Europaparlamentets och rådets direktiv /30/EU av om harmoni- sering av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet. Ingen lovplikt för friluftsbad Av nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF framgår att i fråga om andra anlägg- ningar än byggnader krävs det bygglov för att anordna, inrätta, upp- föra, flytta eller väsentligt ändra friluftsbad. Lovplikten för friluftsbad infördes genom ÄPBL (se avsnitt 4.5). Av förarbetena framgår att lovplikten i första hand skulle omfatta rensning, utfyllnad och anläggande av bryggor.102 De rättsfall som finns beträffande friluftsbad i ett plan- och byggrättsligt perspektiv har rört byggnader och en enstaka brygga (se avsnitt 4.5.8). Vi konstaterar att muddring samt uppförande eller ändring av en anläggning (även t.ex. brygga) i vattenområde utgör tillstånds- eller anmälningspliktig vattenverksamhet enligt 11 kap. miljöbalken.103 Vår bild är vidare att friluftsbad som enskild anläggning – dvs. utan t.ex. tillhörande byggnader eller parkeringsplatser – är mycket ovanliga. Vi har även uppmärksammat att lov för friluftsbad normalt beviljas i ett sammanhang, tillsammans med övriga lovpliktiga åtgär- der som t.ex. servicebyggnader, omklädningsrum, kiosker, parkerings- platser, inhägnader, pooler samt utfyllnader.104 I linje med vår utgångspunkt att föreslå ett enkelt, effektivt och ändamålsenligt regelverk, bedömer vi att det inte finns skäl att be- hålla en självständig lovplikt för friluftsbad. Ingen lovplikt för motorbanor Av nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF framgår att i fråga om andra anlägg- ningar än byggnader krävs det bygglov för att anordna, inrätta, upp- föra, flytta eller väsentligt ändra motorbanor. Även lovplikten för motorbanor infördes genom ÄPBL (se avsnitt 4.5). I stort sett samtliga motorbanor omfattas av bestämmelserna i 9 kap. om miljöfarlig verksamhet och av en anmälnings- plikt (jfr även 30 kap. 3 § MPF). Oacceptabel omgivningspåverkan i form av t.ex. buller kan dessutom hanteras inom ramen för den miljö- rättsliga tillsynen (26 kap. MB). 1985/86:1 s. 684. 103Se även förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter samt MÖD 2011:22. 104Se t.ex. jävsnämnden i kommuns beslut (§ 2), dnr 1351/09-BLI, och kommuns, , beslut , dnr BMK 2015-000221. I linje med vår utgångspunkt att föreslå ett enkelt, effektivt och ändamålsenligt regelverk, bedömer vi att det inte finns skäl för en plan- och byggrättslig förprövning av motorbanor. Lovplikten bör därför tas bort. 7.7.6Ingen lovplikt för anläggningar för grundvattentäkt Bedömning: Det bör inte införas någon lovplikt för anläggning av grundvattentäkt. Av nuvarande 9 kap. 8 § första stycket 5 PBL framgår att bygglov krävs i den utsträckning som framgår av det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt i fråga om att an- ordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvatten- täkter som avses i 11 kap. 11 § 1 . Lovplikt får dock enligt andra stycket införas endast om det finns särskilda skäl för en bygg- lovsprövning. Vi föreslår att kommunerna inte längre ska ha möjlighet att reglera lovplikt i detaljplan och områdesbestämmelser (se avsnitt 7.5.4). Frågan blir därmed om en lovplikt för grundvattentäkt bör regleras i PBL. I 11 kap. 11 § 1 anges i och för sig att tillstånd inte behövs för vattentäkt för en- eller tvåfamiljsfastighets eller jord- bruksfastighets husbehovsförbrukning eller värmeförsörjning. Det handlar alltså om täkter som normalt sett inte inverkar menligt på vattenförhållandena. Med husbehovsförbrukning avses användning av vatten för hushållsändamål, bad, tvätt och rengöring i villor och lantgårdar. Vidare innefattas vattning av kreatur, mjölkbehandling och andra vanliga lantbruksgöromål, dock inte jordbruksbevattning.105 får kommunen enligt 9 kap. 10 § andra stycket miljö- balken föreskriva en tillstånds- eller anmälningsplikt för att inrätta och använda en ny anläggning för grundvattentäkt i områden där knapphet på sött grundvatten råder eller kan befaras uppkomma. Detta gäller om det behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa ska uppkomma. Kommunen får också föreskriva anmälnings- plikt för sådana anläggningar som redan finns inom angivna områden. Av 40 § förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd fram- 1997/98:45 Del 2 s. 133. går dessutom att om det behövs för att hindra att olägenheter för män- niskors hälsa uppkommer i en kommun, får kommunen meddela före- skrifter bl.a. om skydd för ytvattentäkter och enskilda grundvatten- täkter. Härtill kommer att oacceptabel påverkan på grundvattnet dessutom kan hanteras inom ramen för den miljörättsliga tillsynen (26 kap. MB). I linje med vår utgångspunkt att föreslå ett enkelt, effektivt och ändamålsenligt regelverk, bedömer vi att det inte finns tillräckliga skäl för en lovplikt för nu aktuella anläggningar för grundvattentäkter, utan att dessa i tillräcklig utsträckning kan bli föremål för prövning enligt bestämmelser. 7.7.7Ingen lovplikt för skyltar och ljusanordningar Bedömning: Skyltar och ljusanordningar bör inte generellt om- fattas av krav påbygglov. Lovplikten för skyltar och ljusanordningar regleras i nuvarande 6 kap. 3–4 a §§ PBF och omfattar i huvudsak åtgärder i områden som om- fattas av en detaljplan. Under utredningsarbetet har framkommit att regleringen inte är ändamålsenlig. Den mycket breda lovplikten för skyltar har kombinerats med ett mycket stort antal undantag, vilket snarare skapat fler otydligheter än bidragit till att lösa de tidigare. Avgränsningen av undantagen har möjligen också skapat en både ut- ökad och minskad lovplikt på ett sätt som förmodligen inte var av- siktlig. Det finns exempelvis ingen begränsning i hur många skyltar som utan krav på lov får sättas upp på en och samma fasad. Ett gemen- samt budskap i flera delar, som fristående bokstäver i ett företags- namn, kan vidare räknas både som enstaka skyltar och som en gemen- sam skylt. Det råder också tveksamheter om exempelvis Pride-flaggan omfattas av undantaget för vissa flaggor. Kyrkovalet omfattas inte heller av undantaget för valreklam. Även lovplikten för ljusanordningar är i viss mån oförutsebar, främst eftersom frågan om den avsedda användningen av anordningen kan ha betydande inverkan på omgivningen öppnar för ett bedömnings- utrymme. Lovplikten för skyltar och ljusanordningar har i tidigare lagstift- ning i huvudsak ansetts behövas för att värna estetik och stads- och landskapsbild, av säkerhetsskäl samt för att begränsa störning på trafik och för närboende.106 Försvarets och luftfartens intressen har också varit skäl för lovplikt för ljusanordningar.107 Under vårt utred- ningsarbete har framkommit att flera av dessa skäl alltjämt gör sig gällande. Som framgår nedan föreslår vi dock en utökad lovplikt i skyddat område för ljusanordningar (se avsnitt 7.9.3). Dessutom före- slår vi en utökad lovplikt för skyltar och ljusanordningar – så som fasadändringar – på värdefulla byggnader och i värdefullt område (se avsnitt 7.10). Enligt vår mening kommer därmed en stor del av de skyltar och ljusanordningar som har ansetts behöva omfattas av krav på lov bli föremål för en förprövning. Härtill kommer att skyltar och ljusanordningar bör innefattas i definitionen för termen byggnadsverk (se avsnitt 7.4.3). Det innebär i sin tur att skyltar och ljusanordningar i viss utsträckning kan regle- ras i detaljplan och områdesbestämmelser (4 kap. 16 och 42 §§ PBL) samt att även skyltar och ljusanordningar som inte omfattas av krav på lov inte får strida mot detaljplan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § PBL). Under utredningsarbetet har framförts vissa synpunkter om skyl- tars påverkan på trafiksäkerheten och vikten av att skyltar i ett om- råde som omfattas av detaljplan blir föremål för en förprövning en- ligt PBL. Det handlar framför allt om att vägområdet bör hållas fritt från föremål som kan inverka menligt på trafiksäkerheten eller vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande samt om att reklam m.m.som riktar sig till trafikanterna kan vara distraherande även i närheten av vägområdet och därmed utgöra en trafiksäkerhetsrisk. Vi konstaterar dock att kommunen har möjlighet att i detaljplan bestämma placering, utformning och utförande av skyltar (4 kap. 16 § 1 PBL). Skyltarna får som sagt heller inte strida mot den detalj- plan som gäller för området (10 kap. 2 § PBL), innebärande att plan- stridiga skyltar kan hanteras tillsynsmässigt enligt 11 kap. PBL. Visserligen förutsätter en sådan reglering i förekommande fall planändring, vilket kan innebära att det tar att få regleringen på plats. finns det inte något som hindrar byggnadsnämn- den från att tillsynsmässigt ingripa mot skyltar som utformas eller placeras på ett olämpligt sätt med hänsyn bl.a. till skydd mot trafik- olyckor eller till trafikförsörjning och behovet av en god trafikmiljö 106Jfr 52 § BS, prop. 1985/86:1 s. 694 f. och 516 samt SOU 1979:66 Del 2 s. 774. 1947:211 s. 129 f. (2 kap. 6 § första stycket 2 och 6 och andra stycket PBL). Tillstånd kan dessutom krävas enligt lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning (6 §; jfr även förordningen om gatu- renhållning och skyltning). Härtill kommer att i område som omfattas av en detaljplan är ordningslagen tillämplig på många skyltar, inne- bärande att vissa olägenheter (störningar) kan hanteras även enligt den regleringen. Vi konstaterar vidare att våra förslag i och för sig innebär att vissa skyltar i ett område som inte omfattas av en detaljplan inte kommer att omfattas av krav på lov. krävs inte heller enligt nuva- rande reglering lov för skyltar i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Inom ett avstånd om från ett vägområde får dock enligt väglagen som huvudregel inte utan till- stånd skyltar eller därmed jämförliga anordningar för reklam, propa- ganda eller liknande ändamål finnas uppsatta utomhus (46 § VägL). Om det inte är fråga om en anordning inom ett vägområde, krävs som huvudregel ändå tillstånd enligt 6 § lagen med särskilda bestäm- melser om gaturenhållning och skyltning.108 Våra förslag innebär en utökning av lovplikten på så vis att lov- plikten inom skyddat respektive värdefullt område (se avsnitt 7.9 och 7.10) till skillnad från kommer att omfatta även åtgärder som vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Dessa skyltar och ljusanordningar kommer således att omfattas av krav på lov enligt PBL i stället för enligt väglagen respektive lagen med sär- skilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Skyltar utan- för värdefullt område kommer dock som framgått ovan även fort- sättningsvis att vara tillståndspliktiga enligt dessa lagstiftningar. Under utredningsarbetet har även framkommit att ljusanordningar kan orsaka ljusföroreningar med konsekvenser för artskyddet (jfr t.ex. fladdermöss och insekter). Enligt vår uppfattning bör dessa frågor dock hanteras med stöd av . Skyltar och ljusanordningar som trots allt genererar oacceptabel påverkan på trafiksäkerheten och på omgivningen i övrigt kan enligt vår uppfattning som sagt hanteras genom tillsyn i efterhand. Ingri- panden i efterhand torde ändå inte behöva bli särskilt frekventa. Många aktörer i den byggda miljön är engagerade i skyltar. Flera kommuner har skyltprogram för att inspirera, informera och vägleda i frågor om val av skylt, utformning och placering, vilket också mins- RÅ 1975 Ab 462 och Kammarrätten i dom i mål nr 3620-20. kar behovet av tillsyn. Många verksamheter med lokaler eller butiker på många platser har också skyltprogram för sin verksamhet, och fastighetsägare kan ha egna regler om skyltning på enstaka fastigheter eller för flera kvarter. Lokala näringslivsföreningar kan också enas om gemensamma regler för skyltar längst med vissa gator eller torg. Sammanfattningsvis menar vi att det saknas tillräckliga skäl för en generell lovplikt för skyltar och ljusanordningar. 7.7.8Lovplikt för vissa andra anläggningar Förslag: Det ska för en annan anläggning än en byggnad krävas bygg- lov för att utomhus anordna, uppföra, flytta eller väsentligt ändra