sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — Ingen får lagföras eller straffas på nytt i en brottmålsrättegång i samma stat för ett brott för vilket han redan blivit slutligt frikänd eller dömd i enlighet med lagen och rättegångsordningen i denna stat Motsvarande bestämmelse finns i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan), artikel 50. EKMR124 och EU-stadgan av- ser i princip samma sak men rättighetsstadgans bestämmelser riktar sig till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten.125 I detta fall följer samtliga fall av kriminalisering av unionsrätten varför stadgan är tillämplig126. Eftersom EKMR och EU-stadgan är så lika kommer vi dock att hänvisas endast till EKMR.127 Vad innebär då dubbelbestraffning? Oavsett om det gäller jakt- brott eller artskyddsbrott så är det tveklöst fråga om en brottmåls- rättegång. Det som är intressant är huruvida det finska värdeförver- kandet enligt naturvårdslagen innebär att någon lagförs eller straffas på nytt. Samma brott är det om prövningen grundas på samma fak- tiska omständigheter.128 Till exempel var, när det gäller skatter, en oriktig uppgift i en skattedeklaration som kunde leda till både skatte- tillägg (som prövas i en process) och skattebrott (som prövas i en annan process) grundade på samma faktiska omständigheter. 122Se t.ex. NJA 2010 s. 168 I och II, NJA 2013 s. 502 och NJA 2013 s. 746. 123Vasa hovrätts dom av (ärendenummer sekretessbelagt). 124Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. 125EU-stadgan, artikel 51. 126Se mål C-617/10, , p. 127Skillnaden som finns är att i EU-stadgan har bestämmelsen ett mer vidsträckt geografiskt tillämpningsområde än artikel 4 i tilläggsprotokollet. 128Se avgöranden i mot ECHR , Tsonev mot ECHR , Marguš mot ECHR och Asadbeyli m.fl. mot , (ECHR ) samt NJA 2010 s. 168 I och II. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund innebär i sin tur att förfarandena avser samma brott och HD har konstaterat att förfarandena med skattetillägg och åtal för skatte- brott utgör dubbelbestraffning, både enligt artikel 4 i sjunde tilläggs- protokollet och enligt artikel 50 i EU-stadgan.129 Förbudet handlar emellertid inte om att ett brott inte kan ha flera rättsverkningar, det handlar om att säkerställa att samma person inte kan komma att prövas för samma brott i två olika förfaranden. Av den anledningen är det mer rättvisande att kalla det för förbud mot dubbelprövning. Av utredningsdirektiven följer att vi ska lämna ett förslag till förbud mot samlingar av fågelägg och föreslå hur ett sådant förbud kan genom- föras. Ett sådant förbud finns alltså inte . Det som vi redogör för nedan är dels vilka internationella och EU- rättsliga skyldigheter som har för att genomföra ett sådan förbud, dels vilka svenska regler som finns kring ägg i naturen och som har tillämpats i de stora äggsamlarhärvor som har nystats upp under mer än ett halv- sekel, trots att själva innehavet inte varit kriminaliserat. Vi inleder dock med en beskrivning av själva företeelsen, intresset för ägg, den vetenskapliga betydelsen av äggsamlingar samt den för artskyddet destruktiva företeelsen med äggsamlare och äggsamlingar. Detta för att ge en bild av problemet. 9.12.1Kort om oologi, läran om ägg Oologi, läran om ägg (särskilt fåglars ägg), kommer av grekiskans ωιον ’ägg’. En oolog kan vara en ornitolog som är specialiserad på ägg och som hör hemma inom den zoologiska vetenskapen. Till oologiska studier hör läran om hur och var fågelarter lägger ägg, typologier över äggens utseende, och beteenden omkring ruvning. En oolog kan också vara en fågeläggssamlare och därmed vara en ut- övare av en hobby som i många länder är förbjuden i lag. Det är den senare typen av oologer, äggsamlarna som har det som hobby, som i första hand är föremål för utredningen. 129NJA 2013 s. 502. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Det finns ett antal uppmärksammade fall i där samlare samlat in ägg från vilda fåglar, haft omfattande samlingar av både fågel- ägg och fullvuxna fåglar och även handlat internationellt med fågel- ägg. Det mest omtalade fallet är det så kallade Stekenjokk-målet.130 De vetenskapliga naturaliesamlingarnas historia går tillbaka till 1700- talet och var inledningsvis en statussymbol för rika personer. började samlingarna visas upp för allmänheten. Få människor hade möjlighet att resa, så om man ville se ett exotiskt djur fick man gå till ett museum och titta på det. Det fanns också kataloger till försäljning där djuren fanns beskrivna, för de som ville fördjupa sig. uppstod de två inriktningar som än finns kvar inom museivärlden: en del av samlingarna används till utställningar och en del bevaras för forskare.131 När det gäller insamling av vilda fåglars ägg har det gått från en respektabel vetenskaplig strävan, via att vara en hobby, till en olaglig verksamhet som utgör ett reellt hot mot arterna. Att äggsamling kan innebära ett hot mot arterna var man dock tidigt medveten om. I bok om skandinavisk oologi framgår redan av förordet, att medan syftet med boken är ett försök att göra denna del av zoologin vetenskaplig, så har anmärkningen framförts att ett sådant arbete endast tjänar att uppamma äggplundrande pojkar, och sålunda orsaka fågelavelns utrotande eller förminskande.132 Det finns emellertid andra vetenskapliga skäl för äggsamlingar än endast att ”bringa oologien i system” 133. På riks- museet finns en samling, miljöprovbanken, där vävnadsprover, fjäd- rar och ägg sparas för att kunna analyseras för att se om de innehåller miljögifter. Ägg sparas med både innehåll och skal. Det är mycket viktigt att samlingen kontinuerligt utökas med nya prover eftersom en obruten tidsserie med prover ger forskare möjlighet att se hur koncentrationen av olika miljögifter förändras hos olika arter. Det kommer också att dyka upp ämnen som är okända, men som 130Hovrätten för Nedre dom i mål B 276-14 . 131Jansson (2018); Fåglarna bakom kulisserna. I Fåglar i , Vol. 47, nr 4, s. 40–45. 132Westerlund (1867); Skandinavisk Oologi. Utbredning, bo och ägg af och foglar jemte Ornitologisk Exkursions-Fauna, förordet. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund kan vara viktiga att kunna spåra bakåt i tiden. På så sätt kan man få en bild av när de kom in i näringskedjan och hur de påverkar orga- nismerna som utsätts för dem. Ett välbekant exempel är DDT, som påverkade bland annat äggskalstjockleken hos vissa rovfåglar.134 hade ett några ornitologer noterat nedgångar i rovfågelbestånden, särskilt vad gällde pilgrimsfalk och kungsörn. ledde den första brittiska British Trust for Ornithology national survey och fältarbetet avslöjade en miljökatastrof eftersom ”the species was in the middle of a headlong crash in num- bers, almost country-wide”. jämförde falkägg från historiska samlingar med nyare äggskalprover och kunde därigenom visa en minskning av skaltjockleken. Därtill visade han att persistenta bekämpningsmedel som dieldrin och DDT ackumulerades i rovfåglar och försvagade deras reproduktionspotential genom att äggskalen blev tunnare.135 DDT var en bidragande orsak till att havsörnen nästan dog ut i innan åtgärder vidtogs, till exempel vinterutfodring med gris- kött som inte hade de höga koncentrationer av DDT.136 Det var bland annat Ratcliffes arbete som ledde till förbudet mot användning av dieldrin i och DDT i Europeiska gemenskapen.137 Genom rättsfallen som de äggsamlarhärvor som nystats upp i sedan slutet resulterat i framträder en skissartad bild av de personer som samlar, deras samlingar, motiven för samlandet samt tillvägagångssättet och inte minst, hur man identifierar ägg och vilka utredningar som krävts av polis och åklagare. 134Jansson, a.a., s. 40–45. 135Birks & Birks (2006) , B.Sc., Ph.D., D.Sc. (1929–2005). , 28:1, 71–75, som hänvisar till Ratcliffe (1980, 1993) The . 136Jansson (2018), a.a., s. 40–45. 137Birks & Birks, a.a. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund 9.13.1Samlingarnas storlek, utformning och laglighet I de svenska rättsfallen har vissa uppgifter om äggsamlingarnas stor- lek lämnats av innehavarna. Samlingarna har varierat mellan exempelvis omkring 1 500 ägg138, cirka 3 000 urblåsta fågelägg139 och 400 kullar140. Många samlingar har märkts upp med lappar och etiketter i lådorna där svenska och vetenskapliga namn angavs samt hur många ägg som var i kullen, var och vilket år kullen hittats. doku- menterades samlingarna även digitalt. Inte sällan är dokumentatio- nen medvetet förskjuten i tiden och därmed kodad i olika steg för att det inte ska framstå som att äggen plockats i närtid. IStekenjokk-målet åskådliggjordes de internationella nätverken. Följande framgår av en norsk artikel.141 gjordes en hus- rannsakan hos en skotsk godsägare och mångmiljardär, efter tips från engelska fågelskådare. I ett rum var väggarna var täckta av upp- stoppade fåglar och från golv till tak stod flera stora hyllor med lådor. Sammanlagt 11 970 ägg hittades. I rummet fanns också ett register med folk från hela världen med samma intresse. Under processerna kom ett fotoalbum fram som innehöll mer än 500 bilder av ägg och bon. Flera av bilderna hade tagits i ett jaktfalksrevir på den svenska sidan av . Det fanns också en papperskasse med ägg från . Den innehöll bland annat två kullar med ägg av tranor.142 Stekenjokk-målet hade även förgreningar in i . som bestod av ungefär 9 500 fågelägg samt ett flertal uppstoppade eller nedfrysta fåglar och djur beslagtogs av de finländska tullmyn- digheterna efter tips från svenska polisen. Samlingen har, enligt vitt- nesmål, som helhet varit mycket noggrant och skickligt sammansatt. Samlingen grundade sig på vetenskapliga värden och kunde jämställas med samlingar som finns på museer. Äggen var noggrant dokumen- terade med etiketter där detaljerade uppgifter om äggen framgick (fågelns vetenskapliga namn, namnet på svenska, äggets fyndplats, koordinaterna, klockslag för plockandet, äggets kläckningsgrad samt embryos utvecklingsstadium vid urblåsning).143 138NJA 1972 s. 502. 139Hovrätten för nedre dom av i mål nr B 276-14, Stekenjokk- målet. 140SvJT 1974 reg. S 1, Rättsfall från hovrätterna s. 9 ff. 141Vasa hovrätts dom av (ärendenummer sekretessbelagt). 142NRK (2016): Sjanseløs mot eggtyvene /trondelag/xl/eggroverne-1.12933735, publi- cerad . 143Vasa hovrätts dom av (ärendenummer sekretessbelagt). Förebygga artskyddsbrott, bakgrund 9.13.2Ägg har unika, identifierbara kännetecken Ett ägg befinner sig i fågelns äggledare . I nära 20 av dessa timmar befinner det sig i den så kallade skalkörteln där det bland annat tillförs näringssalter och vatten. I skalkörteln anläggs också själva äggskalet vars huvudbeståndsdel är kalk. Här får även äggskalet sin eventuella bottenfärg inlagrad (ingen bottenfärg inne- bär vita ägg) av ett gallfärgämne och alldeles innan värpningen läggs ett ytligt slemlager av protein på som bildar en tunn hinna för att för- hindra att bakterier tränger in till embryot via porerna i skalet. Denna ythinna kan även innehålla pigmentfläckar av blodfärg- ämnen. Pigmentfläckar kan också finnas inlagrade på olika djup i kalkskalet, och ger då intryck av olika färgnyanser. Dessa pigment kommer från den övre delen av äggledaren och förs nedåt till skal- körteln där de avsätts i och på äggskalet. En fågelarts ägg produceras i honornas äggkörtlar, som under årmiljonernas lopp kommit att fram- bringa ägg av ett visst utseende – olika för varje art i utseende, form och storlek. Det går därför att identifiera ett ägg som tillhörigt en viss fågelart. Även om äggen hos en art liknar varandra så är de inte identiska. Varje hona skapar nämligen helt unika ägg eftersom honornas anatomi varierar individuellt. Men inte ens inom en och samma kull så är äggen helt identiska, de varierar lite i storlek och form och framför allt i pigmentering, om de har sådan. Ser man många äggkullar av viss art så kan de alltså ge ett enhetligt intryck, men vid närmare granskning upptäcks variationer. Om man hittar ett ägg med komplex pigmentering i form av fläckar och streck, så är det helt uteslutet att man kan hitta ett annat ägg med identiskt lika utseende. Befruktningen av ägget sker inne i fågeln. När ägget läggs finns inget embryo, utan det utvecklas när cellen delar sig. Ett rötägg är ett obefruktat ägg. Rötägg är ganska ovanligt i naturen och om ett ägg i naturen är obefruktat eller inte är mycket svårt att säga.144 144Av åklagaren åberopat förhör med PE, ornitolog och docent i zoologi samt forskningschef vid , se Hovrätten för nedre dom av i mål nr B 276-14, Stekenjokk-målet. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund 9.14Ägg i och fågeldirektivet Konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (Convention on the Conservation of European Wildlife and Natural Habitats), Bernkonventionen145 syftar till att säkerställa bevarande av vilda flora- och faunaarter och deras livs- miljöer. Av artikel 6 följer att varje part ska vidta lämpliga och nödvändiga lagstiftande och administrativa åtgärder för att säkerställa särskilt skydd av de arter av vilda djur som anges i konventionens bilaga II. Ifråga om dessa arter anges vidare att i synnerhet vissa uppräknade handlingar ska vara förbjudna, bland annat avsiktlig förstörelse eller insamling av ägg i naturen eller förvaring av dessa ägg, även i de fall de är urblåsta samt innehav av samt inrikeshandel med dessa djur i levande eller dött tillstånd, vilket innefattar monterade och skinn- lagda djur samt varje med lätthet igenkännlig del eller produkt av dem, i de fall då det kan bidra till att bestämmelserna i denna artikel får större verkan.146 Att notera är alltså att såväl insamling av ägg som förvaring av dessa ägg, även när de är urblåsta (det vill säga äggskal) ska förbjudas. I det följande presenteras de bestämmelser i fågeldirektivet som har anknytning till äggsamlingar. Av artikel 1 punkten 2 framgår att direk- tivet ska gälla för fåglar samt för deras ägg, bon och livsmiljöer. Av artikel 5 framgår att det bland annat ska vara förbjudet att avsiktligt förstöra eller skada fåglars bon och ägg eller bortföra deras bon147 samt att samla in fågelägg i naturen och behålla dessa, även om de är tomma148. Av artikel 6.1 framgår att medlemsstaterna som huvudregel ska förbjuda försäljning, transport för försäljning, förvaring för försälj- 145Konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. 146Bernkonventionen, artikel 6. 147Fågeldirektivet artikel 5 b). 148Fågeldirektivet artikel 5 c). Förebygga artskyddsbrott, bakgrund ning och salubjudande av samtliga fågelarter inom EU149. Förbudet ska gälla levande eller döda fåglar och av lätt igenkännbara delar eller derivat av sådana fåglar. I artikel 6.2 finns ett obligatoriskt undantag från denna huvudregel med avseende på fågelarter som anges i direk- tivets bilaga III del A, under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. I artikel 6.3 finns en möjlighet till undantag för arter som anges i bilaga III del B, också under förutsättning att fåglarna på ett lagligt sätt har dödats eller fångats eller på annat lagligt sätt förvärvats. 9.15Regler kring ägg i svensk rätt Själva äggsamlandet (det vill säga att plocka och avlägsna äggen från naturen) är kriminaliserat på olika sätt. Till att börja är det enligt 29 kap. 2 b § straffsanktionerat som artskyddsbrott både att ta bort eller skada ägg eller bo och att störa djur (vilket man san- nolikt gör om man plockar ägg) i strid med artskyddsförordningen. Det är också straffsanktionerat enligt 43 § (jaktbrott) och 44 § (grovt jaktbrott) jaktlagen. Nedan diskuteras framför allt hur lagstiftningen som leder fram till dessa brott ser ut samt övrig lagstiftning som an- knyter till samlandet. 9.15.1Att plocka ägg från vilda fåglar räknas som jakt Artskyddsförordningens 4 § innehåller ett förbud mot att avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen. Av andra stycket framgår att första stycket inte gäller jakt efter fåglar. I jaktlagen definieras vilka djur som omfattas och vad som menas med jakt. Med jakt avses att fånga eller döda vilt samt att i sådant syfte söka efter, spåra eller förfölja vilt.150 Med vilt avses vilda däggdjur och fåglar. Till vilt räknas också djur som hålls i hägn.151 Vilt får hållas i ett vilthägn eller liknande anläggning endast efter till- stånd av länsstyrelsen.152 149Dvs samtliga fågelarter som avses i fågeldirektivets artikel 1. 150Att fånga eller bedöva djur för att undersöka dem eller märka dem räknas också som jakt. (Wichmann [] kommentaren till 2 § jaktlag). 151Jfr RÅ 1977 s. 275. 15241 a § jaktförordning (1987:905). Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Till jakt räknas också att göra ingrepp i viltets bon153 samt att ta eller förstöra fåglars ägg.154 Enligt ska all avsiktlig jakt på däggdjur och fåglar regleras av jaktbestämmelserna, även ille- gal jakt.155 Att göra ingrepp i viltets bon och att ta eller förstöra fåglars ägg räknas alltså som jakt och omfattas därmed av jaktlagstiftningen. Det kan läsas som att insamling av ägg uteslutande omfattas av jaktbestämmelserna, främst eftersom insamling alltid, per definition, sker avsiktligt (även om förbudet enligt fågeldirektivets artikel 5 c ska omfatta även oavsiktligt insamlande). Helt tomma ägg bör knappast förekomma i naturen, däremot kan rötägg förekomma. Även insamling av rötägg bör betraktas som jakt; dessa har också i ett mål om jaktbrott likställts med levande ägg en- ligt 3 § jaktlagen.156 Innebörden är att regleringen i 4 § punkten 3 artskyddsförord- ningen mycket sällan, om ens aldrig, är tillämplig vad gäller fågelägg. Undantaget i paragrafens sista stycke skulle i princip alltid gälla för fågelägg. Om det skulle finnas fall som inte kan anses omfattas av jaktlagen, finns artskyddsförordningens bestämmelse som en ytter- ligare rättslig begränsning av äggplockande. 9.15.2Fågelägg och fågelbon är som huvudregel fredade enligt jaktlagstiftningen Vissa arter får utan särskild begränsning jagas under föreskrivna jakttider (allmän jakt). För andra arter gäller att jakten styrs genom att ett visst antal djur får skjutas (licensjakt). Utöver den vanliga jakten kan det beslutas om jakt för att motverka skador av vilt eller för att hindra främmande viltarter från att etablera sig i landet (skyddsjakt). Jakt kan också tillåtas för vetenskapliga eller andra särskilda ändamål. Principiellt gäller att vanlig jakt tillåts i fråga om sådana viltarter som bedöms tåla den beskattning som jakten inne- bär. För att begränsa jakten, främst för att skydda djuren under deras föryngringstid, bestäms särskilda jakttider.157 153Begreppet bon syftar på alla slags boplatser och vad därtill hör, t.ex. de dammbyggnader som hör till bävrarnas hyddor. (Wichmann, [], kommentaren till 2 § jaktlag). 1542 § jaktlag (1987:259). 155Naturvårdsverket (2009), Del 1 – fridlysning och dispenser, s. 20–21. 156Gävle tingsrätt i mål B 2744-14 (). 157Wichmann, (), kommentaren till 3 § jaktlag. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Enligt 3 § jaktlagen är viltet är fredat och får jagas endast om detta följer av denna lag eller av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. När viltet är fredat, gäller fredningen också dess ägg och bon. Enligt 2 § jaktförordningen (1987:259) är jakt efter vilt tillåten under de tider av jaktåret som anges i förordningens bilaga 1. Under tillåten jakttid får dock inga ingrepp göras i eventuella bon. Deras ägg får inte heller tas eller förstöras. Det förekommer behov av skyddsjakt på vissa fåglar som även kan beröra fåglarnas bon och ägg. Enligt 23 a § jaktförordningen får be- slut om jakt (inklusive ingrepp i fåglars bon eller förstörelse av fåglars ägg) som avses i 23 b, 24, 25 och 29 §§ meddelas om det inte finns någon annan lämplig lösning, och om det inte försvårar upp- rätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd i dess naturliga utbredningsområde. Sådan jakt får meddelas •av hänsyn till allmän hälsa och säkerhet eller av andra tvingande skäl som har ett allt överskuggande allmänintresse, inbegripet orsa- ker av social eller ekonomisk karaktär och betydelsefulla positiva konsekvenser för miljön, •av hänsyn till flygsäkerheten, •för att förhindra allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog, fiske, vatten eller annan egendom, eller •för att skydda vilda djur eller växter eller bevara livsmiljöer för sådana djur eller växter. I 26 § jaktförordningen anges att även enskilda jakträttshavare under vissa förutsättningar har möjlighet att bedriva jakt för att förebygga skador från vilt enligt vad som anges i bilaga 4 till jaktförordningen. Särskilt kan punkt 21 i bilaga 4 noteras som innebär att en jakträtts- havare får avlägsna bo samt ägg eller ungar trots bestämmelserna om fredning om allvarlig skada eller olägenhet orsakas av att en fågel byggt bo i ett hus eller en gård. Det framgår emellertid inte av undantaget i punkt 21 i bilaga 4 till jaktförordningen vad jakträttshavaren får göra med ägg, bon och ungar när dessa har avlägsnats. Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Den som jagar med stöd av 26 § är skyldig att lämna de uppgifter om jakten som föreskriver till . Läns- styrelsen är skyldig att överlämna dessa uppgifter till Natur- vårdsverket. 23 a § och 26 § jaktförordningen avser alltså rätt att göra ingrepp i fåglars bon och förstöra ägg. Det bör understrykas att dessa regler avser rätten att förstöra, inte plocka ägg. Att samla in ägg (plocka ägg) är emellertid tillåtet enligt 8 § och 32 § jaktförordningen. Även den som bor på en gård eller har en trädgård men saknar jakträtt får där döda, fånga och behålla vissa uppräknade djur, där- ibland vissa fåglar, vid vissa tider som framgår av punkterna 2–4 i bilaga 4 till jaktförordningen. Vid sådan jakt får ingrepp även göras i fåglars bon och fåglars ägg får förstöras. 9.15.4Tillstånd att ta ägg på annans jaktmark i undersökningssyfte Av 32 § jaktförordningen framgår att den som har uppdrag att ringmärka fåglar får för sådant ändamål fånga fåglar på annans jaktområde. Om ett fångstredskap kan komma att lämnas utan omedelbar tillsyn, ska jakträttshavaren underrättas innan redskapet sätts ut. Ringmärkningen får ske utan hinder av att fåg- larna är fredade. För att i andra fall få fånga eller fälladjur eller ta fåglars ägg på någon annans jaktmark i syfte att märka eller under- söka djuren eller äggen fordras tillstånd av . Den som har fått ett sådant tillstånd ska underrätta jakträttshavaren om sin verksamhet. Det förekommer en begränsad insamling av ägg för forsk- ningsändamål, i första hand för analys av miljögifter. Insamlingen sker med stöd av tillstånd som kan bevilja i enlig- het med 31, 32 och 9 b §§ jaktförordningen. Forskningen sker i regel inom ramen för projekt kopplade till universitet, högskolor eller ideell naturvårdsorganisation. Tillstånden är begränsade vad avser antal ägg och vilka arter som får bli föremål för insamlingen. Normalt ska äggen utan onödigt dröjsmål överföras till . Förebygga artskyddsbrott, bakgrund Av 8 § jaktförordningen framgår att inom ett vilthägn som uppfyller de krav som har föreskrivit får djur av den viltart som hägnet är avsett för jagas trots bestämmelserna om fredning. Dess- utom anges att inom en anläggning för hållande av fåglar i fången- skap får ägg plockas, trots bestämmelserna om fredning. 9.15.6Jaktbrott och jakthäleri gällande ägg Den som tar eller förstör fågelägg i strid med bestämmelserna i jaktlagen (3 §, 31 § eller 32 §) eller jaktförordningen kan dömas för jaktbrott respektive grovt jaktbrott i enlighet med 43 och 44 §§ jakt- lagen. Gällande fågelägg finns det dock stora svårigheter med att be- visa att brott begåtts. Det är därför ovanligt att äggsamlare döms för jaktbrott. Något vanligare är att äggsamlare döms för jakthäleri i en- lighet med 46 § jaktlagen för att de tagit befattning med ägg som bevis- ligen plockats från naturen . Straffbestämmelsen för överträdelser av regler om artskydd infördes i 29 kap. 2 b § med brottsrubriceringen artskydds- brott.