sou · H9B327 · 2022-01-01 00:00:00 — Även den autonoma miljöns digitala närvaro har studerats i en rapport utgiven av FOI inom ramen för det i avsnitt 4.3 nämnda regeringsuppdraget. I rapporten anges att det är tydligt att de autonoma miljöerna inte väljer att kommunicera och diskutera aktuella händelser i öppna kommentarsfält. Det som utmärker de autonoma grupperna är att de inte verkar ha ett behov av diskussion- er på internet utan att de snarare samlas kring enskilda aktioner av olika slag, exempelvis varierade former av protestaktioner.29 4.5Den våldsbejakande islamistiska miljön Den svenska våldsbejakande islamistiska extremismen kan huvud- sakligen betecknas som inspirerad av en våldsbejakande internatio- nell rörelse som konfronterar personer och länder som betraktas som otrogna mot eller anses smäda islam eller som ockuperar muslimska länder. Den svenska miljön beskrivs som en del av en transna- tionell rörelse, vars kärna utgörs av islam och som använder våld för att uppnå sina målsättningar. Dagens breda, internationella rörelse började växa fram på 1980- talet, under kriget i (1979–1989), i form av och andra jihadistiska grupperingar. Aktörerna delar centrala utgångs- punkter, men utgör inte en enhetlig rörelse. 29Kaati (red. ), Den digitala kampen, Autonoma rörelser på nätet, FOI, s. 45 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i ningen inom den våldsbejakande islamistiska rörelsen baseras på s.k. jihadistisk salafism (salafijihadism).30 Salafistiska jihadister anser att våldsamma metoder, såsom väpnad kamp och terrorism mot dem som anses angripa islam och muslimer, är eftersträvansvärt, nödvändigt och legitimt. har ett stort antal terrordåd med koppling till den transnationella rörel- sen genomförts i och i andra delar av världen. Den senare har Islamiska staten (IS), tidigare Al-Qaidas gren i , varit ansiktet utåt för s.k. global jihad. Även i kännetecknas den dominerande riktningen inom den våldsbejakande islamistiska miljön av salafijihadism, som alltså primärt representeras av Al-Qaida och IS. I muslimska länder sker angrepp mot regeringar, grupper och personer som inte anses stå för den rätta tolkningen av islam. För de extrema grupperna är målet att införa ett islamistiskt styre och att återinföra det som anses vara den muslimska kulturens storhetstid. Den västerländska kolonialismen och kulturen anses ha fördärvat islam, och kristendomens och västvärldens kultur men också seku- larisering och materialism angrips både ideologiskt och med våld. Mot denna bakgrund blir det särskilt konfliktfyllt att västerländska länder bedriver militära operationer i muslimska länder. Kampen mot fienden kan då även föras långt bort från de muslimska länderna. Det handlar om attentat främst i och . Inom miljön är också antisemitismen starkt utbredd. Konspira- tionsteorier, där judar betraktas som ansvariga för agerande, anses vara en grundläggande utgångspunkt för antisemitismen inom den islamiska ideologin.31 Vissa grupper inom miljön ser judiska in- stitutioner som legitima mål för våldsamma angrepp. Sådana angrepp har skett i flera andra länder bl.a. i . 30Den våldsbejakande islamistiska miljön s. 4 ff. Salafism beskrivs som en övergripande social och religiös rörelse inom sunniislam där anhängarna, salafister, strävar efter en återgång till en form av islam som uppfattas ha existerat under de tre första generationerna av muslimer, islams ”förfäder”. Föreställd autenticitet är således centralt för denna bokstavstroende, ortodoxa ideologi som gör anspråk på att efterlikna livet . 31Rapport 2019:4 s. 39 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i Ett utmärkande drag för dagens våldsbejakande islamistiska extrem- ism är decentralisering. Till skillnad från både äldre islamistiska terror- istgrupper och terroristorganisationer som drivs av annan ideologi synes det finnas få, om ens några, tydligt avgränsade organisa- tioner med hierarkisk ordergivning och klara regler för medlemskap. Anhängare till dagens version av våldsbejakande islamistisk extrem- ism är i stället normalt organiserade i mer eller mindre löst samman- satta nätverk som på papperet följer samma ideologi, men som i praktiken bedriver självständig verksamhet. Dessa nätverk kan skifta , såväl när det gäller medlemmar som inriktning och inten- sitet i verksamheten. De kan uppstå, bedriva verksamhet och sedan upplösas. I vissa fall är det personer som inte tidi- gare haft några kontakter med den våldsbejakande islamistiska miljön som skapar egna nätverk tillsammans med personer i sin omgivning, efter att ha kommit i kontakt med våldsbejakande budskap (ofta på internet). Vissa etablerade utländska terroristnätverk uppmanar också framför allt unga muslimer att organisera sig och bidra till eller delta i våldsbejakande extremistisk verksamhet i den vardag där de själva lever. I finns ett antal nätverk och grupper som verkar utifrån en våldsbejakande islamistisk ideologi. De som var aktiva inom den våldsbejakande svenska islamistiska miljön och var inriktade på att ge finansiellt och logistiskt stöd till internationella nätverk och stri- dande grupperingar utomlands. Länge var den svenska våldsbejakande islamistiska miljöns fokus ett försvar av islam mot upplevda angrepp utanför . ses även svenska intressen som legitima mål. Flera per- soner har i svenska domstolar dömts för brotts- lighet som på olika sätt haft anknytning till islamistisk extremism. Flera hundra personer har också rest från till konfliktområden utomlands för att delta i terrorismrelaterad träning och strid. Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i De vanligast förekommande brotten som begås av personer med koppling till den våldsbejakande islamistiska miljön är brott som avses i den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism.32 Hit hör t.ex. offentlig uppmaning till och finansiering av terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet och rekrytering till sådan brottslighet. Men även annan brottslighet förekommer, t.ex. antisemitiska hat- brott, såsom våldshandlingar, ofredanden och hot riktade mot svenska judar.33 Brå konstaterar i rapporten , se mer i av- snitt 4.9, att grova hatbrott inspirerade av våldsbejakande jihadism (islamistisk extremism) är en viktig del av hotbilden.34 Den våldsbejakande islamistiska miljön och internet En stor del av den våldsbejakande islamistiska miljöns opinionsbild- ning och propagandaspridning äger rum på digitala plattformar. Aktörer inom miljön är aktiva på internet. Flera nätverk sprider sofi- stikerade och målgruppsanpassade budskap genom en mängd olika kanaler, ofta med internationellt genomslag.35 FOI har inom ramen för det i avsnitt 4.3 nämnda regerings- uppdraget i en rapport analyserat våldsbejakande islamistisk propaganda, avgränsat till propaganda från IS. I rapporten konsta- teras att propaganda i digitala miljöer har varit en viktig del i IS fram- gångar när det gäller rekrytering av anhängare som är spridda över olika delar i världen.36 32Se bl.a. lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryteringslagen) och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt all- varlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen). 33Den våldsbejakande islamistiska miljön s. 41 34Rapport 2019:4 s. 68 ff. 35Den våldsbejakande islamistiska miljön s. 4 och SOU 2017:67 s. 358 ff. 36Kaati (red. ), Det digitala kalifatet. En studie av Islamiska statens propaganda, FOI, s. 15 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i 4.6Hotet från den våldsbejakande extremismen Säkerhetspolisen bedömer att ingen av de tre extremist- miljöerna har förmåga att ändra vårt demokratiska statsskick som hel- het. Den våldsbejakande islamistiska miljön har be- dömts utgöra det största hotet när det gäller attentat i , även om vit makt-miljön och den autonoma miljön också bedömts ha förmåga att begå allvarlig brottslighet. I sin årsbok för , som presenterades , gör Säkerhetspolisen bedömningen att attentatshotet från den våldsbejakande högerextremistiska miljön är på samma nivå som hotet från den våldsbejakande islamistiska miljön. Där anges också att hotet påverkas av händelser i omvärlden. Det finns ett gränsöverskridande terrorhot med internet som platt- form för både radikalisering och uppmaningar att utföra attentat.37 Det mest troliga attentatshotet är enligt Säkerhetspolisen ensam- agerande personer, sannolikt utifrån en våldsbejakande islamistisk eller högerextrem ideologi. Personer från vit makt-miljön eller med främlingsfientliga motivbilder kan utgöra ett möjligt attentatshot.38 Mer om ensamagerande personer i avsnitt 4.7. Säkerhetspolisens bedömning av hotet från den våldsbejakande islamistiska miljön görs bl.a. utifrån information om personers av- sikt att begå brott och antalet individer som attraheras och inspireras av det ideologiska budskapet. Dessa extremister betraktar också hela samhället, och alltså alla som inte tror som de gör, som legitima mål. Även om samma typ av budskap och avsikt finns hos vit makt- miljön och den autonoma miljön, är uppmaningarna där inte lika tydliga och sker inte heller i samma omfattning. Hotet från vit makt- miljön och den autonoma miljön utgör, enligt Säkerhetspolisen, främst ett hot mot enskilda individer. Vid sidan av opinionsbildande yttringar förekommer det regelbundet och systematiskt t.ex. vålds- brott, hot och trakasserier mot människor på grund av deras bak- grund och för att hindra dem från att mötas, utföra sina uppdrag eller sitt arbete och uttrycka sina åsikter. 37Säkerhetspolisens årsbok 2020, 2021 s. 11 och 49. Angående terminologin, se not 3. I övrigt har kommittén inte haft möjlighet att beakta innehållet i denna senaste årsbok, som presen- terades dagen före kommitténs slutsammanträde. 38Säkerhetspolisens årsbok 2018 s. 20 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i Säkerhetspolisen beskriver hotet från vit makt-miljön och den autonoma miljön som mer långsiktigt än det mer omedelbara hotet från den våldsbejakande islamistiska miljön. Verksamheten inom vit makt-miljön och den autonoma miljön handlar i mindre utsträck- ning om storskaliga grova våldsbrott med omfattande skadeutfall och mer om att använda hot, trakasserier och ibland våld som medel. Agerandet riktas inte enbart mot samhällsföreträdare utan också mot enskilda personer. När Säkerhetspolisen i sin årsbok för redogör för sju hot mot är ett av dessa terrorhotet från islamistiskt motiverade aktörer och ett annat det förhållandet att en främlingsfientlig idéströmning har ökat i samhället, framför allt på internet. Det bidrar till en bild av en växande bred och hätsk nationa- lism som inkluderar radikala och våldsbejakande grupper. Att vit makt- miljön och den lösare främlingsfientliga miljön närmar sig varandra bedöms kunna bli en drivkraft för individer att begå främlingsfient- ligt motiverade brott.39 sågs också en utveckling som innebär att risken ökar för att sådana individer kan inspireras att begå attentat eller grova våldsbrott. Terrordåd inträffade under det året i bl.a. , , och . I årsboken för anges att den utveckling som ses, där fler individer upplevs sympatisera med miljöernas ideologier och driv- krafter som finns i deras närhet, gör att det finns en grogrund för rekrytering. Extremistmiljöernas tillväxt påverkar det långsiktiga hotet mot demokratin. Säkerhetspolisen fokuserar därför på både det kort- siktiga och det långsiktiga hotet samtidigt.40 Säkerhetspolisen bedömer att extremistmiljöernas verksamhet har förändrats . Gränsen mellan de aktörer som Säkerhets- polisen följer och ideologiskt motiverade aktörer som agerar på sätt som inte faller inom ramen för Säkerhetspolisens uppdrag kan komma att suddas ut. Brotten begås inte nödvändigtvis av en gär- ningsman som faktiskt är medlem i en organisation, utan tillhörighet och delaktighet uttrycks på andra sätt. 39Säkerhetspolisens årsbok 2018 s. 21 40Säkerhetspolisens årsbok 2019 s. 7 och 52 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i brottsligheten har så att säga blivit lösare i kanterna. Vad som sker beror på andra omständigheter och tillfälligheter än den organisato- riska tillhörigheten. Inom görs bedömningen att denna utveckling kommer att fortsätta och att ideologin kan kom- ma att få större betydelse som sammanhållande faktor än den organi- satoriska tillhörigheten. Organisationernas och gruppernas roll blir i så fall huvudsakligen att inspirera, vägleda och förmå enskilda indi- vider – inom eller utom extremistmiljöerna – att göra något mot en viss måltavla eller i en utpekad riktning utan att behöva ett godkän- nande i förväg. Att individer i utkanten av extremistmiljöerna påverkas är något som har fått en ökad uppmärksamhet mot bakgrund av ett antal terroristattentat och andra grova våldsbrott runtomkring i världen. De som är mest benägna att begå brott behöver nödvändigt- vis inte tillhöra en gruppering eller formell organisation utan deras gemenskap byggs på internet och sociala medier. Det är där det ska- pas ett narrativ som formar hat och normaliserar och försvarar an- vändandet av våld.41 4.7Något om ensamagerande personer De våldsbejakande extremistmiljöerna har – även historiskt sett – haft förmåga att utifrån en gemensam värdegrund eller världsbild in- spirera och uppmuntra enskilda personer att göra vad de kan, där de befinner sig och med de medel som finns. Inom miljöerna finns alltså personer som inte klart tillhör någon organisation eller grupp. Det finns också personer som inte tydligt ingår i miljöerna, men som på olika sätt sympatiserar med dem eller har samma värderingar och känner sig manade att göra vad de kan för att förändra samhällsordningen, bl.a. genom angrepp på enskilda, eller hörsamma det budskap som tongivande aktörer inom extremist- miljöerna sänder. Det finns även personer som på egen hand begår terroristattentat eller grova våldsbrott på uppdrag av en etablerad organisation. I det fallet är självständigheten en strategi för att försvåra för rättsväsen- det att upptäcka aktörerna. 41Säkerhetspolisens årsböcker 2018 respektive 2019 s. 59 f. respektive 51 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i Ensamagerande personer tillhör på det viset inte någon homogen grupp. Tillvägagångssättet kan inte heller tillskrivas en viss ideologi utan har historiskt sett använts av samtliga tre extremistmiljöer. Det finns även personer som på egen hand begår samma typ av brott mot liknande mål och med i stort sett samma metoder utan att det finns någon ideologisk bevekelsegrund.42 Säkerhetspolisen bedömer, som redan nämnts, att ensamagerande personer, sannolikt utifrån en våldsbejakande islamistisk eller höger- extrem ideologi, är det mest troliga attentatshotet. Att de agerar ensamma gör dem svårare att upptäcka, eftersom underrättelse- arbetet i stor utsträckning går ut på att kartlägga kontakter mellan individer. Att det för dessa personer ofta går relativt fort från idé till genomförande försvårar arbetet. Ensamagerande personer som drivs av en radikal motivbild har utfört ett antal terroristattentat i världen lik- som ideologiskt och rasistiskt motiverade angrepp på enskilda. 4.8Något om counter jihad-rörelsen Här ska också sägas något om den antimuslimska counter jihad- rörelsen, som lyfts fram i den tidigare nämnda rapporten . Den svenska counter jihad-rörelsen, som var relativt ny, beskrivs i rapporten som en antidemokratisk rörelse som har flera ideologiska likheter med vit makt-miljön, bl.a. när det gäller synen på betydelsen av etnisk härkomst. Som benämningen counter jihad antyder finns ett motstånd mot islamistisk extremism, men den ideologiska tyngdpunkten inom rörelsen ligger snarare i ett motstånd mot hela religionen islam. Rörelsen har som främsta inriktning att motarbeta det man anser vara en pågående islamisering av och Västvärlden. Man är inom rörelsen övertygad om att muslimer för en kamp för att instifta islam som religion i västvärlden och införa sharialagar i de länder där de tar över makten. Säkerhetspolisens bedömning är att rörelsen i inte är en våldsbejakande extremistisk miljö eftersom den inte förespråkar våld för att nå sina ideologiska syften. Rörelsen anses inte heller ha en 42Säkerhetspolisens årsbok 2019 s. 60 Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i ambition att förändra statsskicket. Mot denna bakgrund ingår rörel- sen inte i Säkerhetspolisens bevakningsområde. Detta hindrar inte att enskilda individer som kan knytas till rörel- sen begår rasistiskt motiverade brott. Rörelsen har också inspirerat till våld, bl.a. till terroristattentaten i . Den omnämns, mot denna bakgrund, i detta sammanhang. sågs en markant ökning av antalet brott med främlingsfientliga och rasistiska inslag i . Det bidrog till att regeringen deklarerade att rättsväsendet skulle prioritera främlingsfientliga och rasistiska brott.43 Rättsväsendet ser särskilt allvarligt på när det finns sådana motiv till brottet. Hatbrott med främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska motiv har kartlagts . Kartläggningen på- börjades av Säkerhetspolisen, men togs över av Brå . har antalet hatbrottsgrundade motiv utökats. Brå publicerar statistik över bl.a. polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. Dessutom publiceras statistik om självrapporterad utsatthet för hatbrott.44 Med begreppet hatbrott av- ses brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt andra brott där ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folk- grupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hud- färg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell lägg- ning eller annan liknande omständighet. 43Rapport 2019:13 s. 11. Bl.a. tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. Arbetsgruppens huvuduppgift var att studera före- komsten av sådant våld samt att föreslå åtgärder för att motverka och långsiktigt förebygga detta. Som en bakgrund angavs – utöver ökad rasism och främlingsfientlighet i – att rester av tidigare rasistiska och nationalistiska ideologier hade utgjort en grogrund för infly- tande från s.k. högerextremistiska grupper, inte minst bland ungdomar. Arbetsgruppen pre- senterade sina förslag i rapporten och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35). 44Se bl.a. Rapport 2019:13 och Självrapporterad utsatthet för hatbrott, Analys utifrån Nationella trygghetsundersökningen 2006–2017, Rapport 2018:10, 2018. Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i Statistiken kan ge en indikation på hur hatbrott uppmärksammas i polisanmälningar och information om de anmälda händelserna. Den säger dock mycket litet om förekomsten av hatbrott i samhället, eftersom många brott ju inte anmäls. Den säger inte heller något om koppling till de tre extremistiska miljöerna. Att ett brott begås med ett hatbrottmotiv innebär alltså inte att det direkt kan hänföras till någon av de i det föregående beskrivna miljöerna. Däremot kan en redo- visning av förekomsten av hatbrottslighet vara relevant i detta sam- manhang, eftersom sådan brottslighet kan hänföras till politiska och ideologiska sammanhang. identifierades ungefär 7 090 anmälda brott med hatbrottsmotiv, vilket var en ökning jämfört med år jämfört med . Ökningen av antalet brott bestod till största delen av en ökning av polisanmälningar som avsåg hets mot folkgrupp. Störst ökning av antalet brott med identifierat hatbrottsmotiv jämfört med syntes för främ- lingsfientligt, rasistiskt och antisemitiskt motiv och för motivet som rör sexuell läggning. Anmälningarna med ett identifierat hatbrotts- motiv fördelades enligt följande. •Främlingsfientligt/rasistiskt motiv ()45 •Sexuell läggning som motiv () •Islamofobiskt motiv () •Antisemitiskt motiv () •Kristofobiskt motiv () •Andra antireligiösa motiv () •Transfobiskt motiv () För anmälningar med identifierade hatbrottsmotiv fördelade sig brotts- kategorierna för huvudbrottet enligt följande. •Olaga hot/ofredande () •Skadegörelse/klotter () •Hets mot folkgrupp () 45I denna kategori ingår även afrofobiskt motiv () och antiromskt motiv (). Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i •Olaga diskriminering () •Övriga brott () Den vanligaste brottsplatsen 2018 var en allmän plats, alltså gator, torg eller parker (). I av an- mälningarna var brottsplatsen internet, medan av de an- mälda brotten skedde i eller i nära anslutning till målsägandens hem. Jämfört med ökade andelen brott på internet (från 9 till De vanligaste huvudbrotten i polisanmälningarna 2018 var alltså olaga hot och ofredande, som tillsammans svarade för . Därefter följde skadegörelse/klotter () och hets mot folk- grupp (). Ärekränkning och våldsbrott utgjorde 12 re- spektive av anmälningarna, medan kategorin övriga brott och olaga diskriminering utgjorde . Störst skill- nad jämfört med föregående mätning är ökningen av andelen hets mot folkgrupp, från 2018. Antals- mässigt innebär detta nästan en fördubbling av antalet, från drygt 640 till drygt 1 160 anmälningar. Ökningen kan till stor del förklaras av insatser som gjorts av aktörer med syfte att uppmärksamma hat- brott som sker på internet, vilket inneburit att stora mängder anmäl- ningar har inkommit till polisen. Självrapporterad utsatthet för hatbrott Brå har i en rapport beskrivit utvecklingen av utsatthet för främlingsfientliga hatbrott –2016 och antireli- giösa hatbrott –2016. Rapporten bygger på sta- tistik från Nationella trygghetsundersökningen och avser att ge en fördjupad bild av hatbrottens omfattning och karaktär. Under den första delen av perioden minskade andelen i befolkningen (i åldern 16–) som uppgav att de hade utsatts för främlingsfientliga hat- brott, men sedan vände kurvan uppåt. till 2012 mins- kade andelen utsatta från för att sedan öka till . Mellan –ökade andelen i befolk- Våldsbejakande extremism och organiserad rasism i ningen som uppgav att de hade utsatts för ett antireligiöst hatbrott från . Särskilt om antisemitiska hatbrott Brå redovisade, som framgått, ett regeringsuppdrag att göra en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott.46 I rapporten be- skrivs – utifrån polisanmälningar, fällande domar och intervjuer – brottens karaktär, gärningspersonerna och brottens konsekvenser för de utsatta. I rapporten konstateras att antisemitism förekommer i breda lager av befolkningen och skär genom olika religioner, sekulära grup- per, politiska positioner och ideologier. utgör antisemi- tismen en del av det ideologiska fundamentet i vad som i rapporten benämns radikalnationalistiska och våldsbejakande jihadistiska miljöer. Enligt rapporten utgör hotet från den radikalnationalistiska miljön ett hot både mot enskilda individer och mot judiska församlingar och föreningar. Flera av intervjupersonerna hade noterat en ökad aktivitet inom denna miljö , t.ex. i form av offentliga och opinionsbildande aktiviteter. Utöver detta begås brotts- lighet i form av trakasserier och hot, som enligt intervjupersonerna syftar till att judiska personer ska lämna sina positioner eller lägga ner sina föreningar. Flera av intervjupersonerna, vilkas positioner var mer eller mindre offentliga, berättade att deras framträdande roller lett till att de blivit särskilt utsatta av radikalnationalistiska grupper. Även om den radikalnationalistiska miljön är tydligast urskiljbar i materialet, uppfattade flera personer att den våldsbejakande jiha- distiska miljön utgör det största hotet mot judiska institutioner. Allvarlighetsgraden i detta hot bedöms som påtaglig, eftersom grupper inom den våldsbejakande jihadistiska miljön ser judiska institutioner som legitima mål för terroristattentat. Intervjupersonerna framhöll att allt fler antisemitiska attacker i världen begås av personer med kopplingar till denna typ av miljö. Att judiska institutioner har varit 46Rapport 2019:4 och Uppdrag till att göra en fördjupad studie om antisemitiska hatbrott (Ku2017/02333/DISK).