sou · H9B335 · 2022-01-01 00:00:00 — En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring OCH EN ÖKAD LAGFÖRING En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring Betänkande av Utredningen om en stärkt rättsprocess och en ökad lagföring SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att utse en särskild ut- redare för att överväga och föreslå åtgärder med det övergripande syftet att stärka rättsprocessen och öka lagföringen. förordnades justitierådet att vara särskild utredare. Som experter att biträda utredningen förordnades, också det , advokaten , biträdande enhetschefen vid , hovrättslagmannen i Hovrätten för , polisintendenten , dåvarande chefsjuristen, numera rättschefen, vid Dom- stolsverket , verksjuristen vid , vice riksåklagaren , vice överåklagaren , generalsekreteraren för Brotts- offerjouren och juristen vid Brottsoffer- myndigheten . Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades dåvarande rättssakkunniga, numera kanslirådet, vid och rättssakkunniga vid . Som sekreterare i utredningen anställdes, även det , hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet Utredningen om en stärkt rätts- process och en ökad lagföring (Ju 2019:11). Härmed överlämnas betänkandet En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring (SOU 2021:35). Experterna och de sakkunniga har i de flesta delarna ställt sig bakom utredningens överväganden och förslag. Betänkandet är därför skrivet i vi-form. Experten har dock avgett ett särskilt yttrande när det gäller frågan om det bör införas en reglering om strafflindring vid medverkan till utredning av annans brott. Det särskilda yttrandet fogas till betänkandet. Utredningens uppdrag är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i ............................. 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)................................................ 1.4Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) Utredningens uppdrag och arbete................................ Allmänt om brottsutvecklingen ............................................. 3.3 Kriminella nätverk .................................................................. Vad menas med kriminella nätverk? 3.3.2Brottsligheten inom ramen för de kriminella Otillåten påverkan och skrämselkapital................. 3.4Sammanfattande slutsats när det gäller utredningens Mened, övergrepp i rättssak och skyddande av brottsling ... Allmänt om straffskalor och straffnivåhöjningar ................. Gradindelning, rubricering och kvalifikationsgrunder......... Förstadier till brott................................................................. Straffansvar vid förstadier till brott ....................... 4.4.3Förutsättningarna att kriminalisera brott 4.5 Brotten mot allmänheten och staten ..................................... Den brottsliga gärningen ........................................ Regeln om ansvarsfrihet ....................................... Medverkan och brott på förstadiet ...................... Påföljds- och straffmätningspraxis ...................... överväganden och förslag....................... Överväganden och förslag .................................... Övergrepp i rättssak ............................................................. Den brottsliga gärningen ...................................... Påföljds- och straffmätningspraxis ...................... Överväganden och förslag .................................... Skyddande av brottsling ....................................................... Den brottsliga gärningen ...................................... Medverkan och brott på förstadiet....................... Påföljds- och straffmätningspraxis....................... Överväganden och förslag..................................... Vittnesförhör under förundersökningen............................. Bestämmelser om förundersökningen ................. Strafflindring vid medverkan till utredning av annans brott ....................................................... Bestämmelser om påföljdsbestämning ................................ Särskilt om billighetsskälen................................... Val av påföljd ......................................................... 5.4.4Sveriges tillträde till konvention mot gränsöverskridande Beredningen för rättsväsendets utveckling .......... Utredningen mot kriminella grupperingar .......... 5.4.10Utredningen om processrätt och stora De nordiska länderna ............................................ Övriga länder inom EU ........................................ Överväganden och förslag.................................................... 5.6.2Tilltalads medverkan till utredningen av annans brott ...................................................... 5.6.3Medverkan i utredningen av annans brott som en strafflindringsgrund ................................. 5.6.4Information till en misstänkt under förundersökningen angående förutsättningarna för strafflindring ..................... 5.6.5Förfarandet under förundersökningen i fall då den misstänkte medverkar till utredningen Åklagaren och påföljdsfrågan ............................... Vissa frågor angående förfarandet vid domstol... 5.6.8Resning till nackdel för en tilltalad som fått 5.6.9Ett skärpt straffansvar för falsk angivelse och falsk tillvitelse................................................. Regler om bevisning m.m..................................................... Förfarandet under förundersökningen ................ Förfarandet i domstol ........................................... Uttalanden från justitieutskottet ......................... 6.3.5Promemorian Vittnen och målsäganden Beredningen för rättsväsendets utveckling .......... för skydd av bevispersoner.................................... Rätten till en rättvis rättegång (artikel 6)............. De nordiska länderna ............................................ Övriga länder inom EU......................................... 6.6Uppgifter från de brottsbekämpande myndigheterna angående behovet av en reglering om anonyma vittnen..... 6.6.2Behovet av anonyma vittnen för utredning och lagföring av brott ............................................ 6.7.2Det bör inte införas en möjlighet att vittna Stöd till och skydd av vittnen.................................... Information till vittnen under förundersökningen............. Överväganden och förslag..................................... 7.3Sekretess för vissa uppgifter angående vittnen och andra förhörspersoner................................................... Brottmålsprocessen i domstol.............................. 7.3.4Vissa bestämmelser om sekretess för uppgifter Överväganden och förslag .................................... 7.4Vittnesförhör med den som har en i en annan stat i internationella samarbeten.................................. 7.4.2Möjligheterna att vittna under 7.4.3Sekretess för uppgift om en skyddsidentitet som har beslutats i en annan stat.......................... Överväganden och förslag .................................... 7.5 Vittnesstöd vid de allmänna domstolarna ........................... 7.5.4Uppgifter från vissa myndigheter och 7.6Vissa särskilda frågor angående skydd av vittnen och andra förhörspersoner................................................... Skydd av förhörspersoner i allmänhet ................. Skydd av förhörspersoner som avtjänar straff Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ i straffbestämmelserna för vissa brott .................. 9.2.2Förslaget om en reglering om strafflindring vid utredningsmedverkan av annans brott ........... Förslagen om stöd till och skydd av vittnen........ 9.3Konsekvenserna för brottsligheten och det Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen .......... Behovet av utvärdering ......................................................... Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).............................................. Förslaget till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) ........................ Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och Förundersökningskungörelsen (1947:948) Regeringsformen (1974:152) Tryckfrihetsförordningen (1949:105) Vårt uppdrag har, i huvudsak, varit att 1.överväga ändringar av straffbestämmelserna för mened, över- grepp i rättssak och skyddande av brottsling och lämna förslag som sammantaget innebär en höjd straffnivå för brotten samt överväga behovet av ändringar när det gäller vittnesuppgifter som lämnas under förundersökningen, 2.analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet till strafflindring för den som medverkar till utredning av någon annans brottslighet, 3.analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet att vittna anonymt, och 4.föreslå åtgärder för att förbättra stödet till vittnen och överväga åtgärder för att stärka skyddet av vittnen. Vår utredning har tillsatts mot bakgrund av de senaste årens utveck- ling där antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella samman- hang har ökat. För att kunna lämna förslag som är relevanta och effektiva bör man först analysera och försöka konkretisera hur problembilden ser ut. Vi ger därför först en beskrivning av brotts- utvecklingen i allmänhet, vad som avses med kriminella nätverk och vilka brott som begås inom ramen för sådana nätverk, men även vilka konsekvenser – bl.a. i form av tystnadskulturer – som detta för med sig. Om brottsligheten i samhället ökar eller minskar är en fråga som inte är helt enkel att besvara. Uppgifterna från Brå talar dock för att brottsligheten i ligger på en förhållandevis jämn nivå. För flera brottstyper har små förändringar skett sett , medan vissa brottstyper har ökat och andra minskat. När det gäller dödligt våld har det dock skett en ökning (2015–2020) jämfört . Det är framför allt inom ramen för kriminella konflikter mellan olika sam- manslutningar som det dödliga våldet har ökat. Antalet sammanslutningar i den kriminella miljön har ökat kraf- tigt . Hur olika kriminella grupper eller nätverk ser ut varierar. Skrämselkapitalet är emellertid en central beståndsdel som genomsyrar dem alla. Den varierande graden av organisation och struktur avseende de kriminella nätverken gör att det är svårt att ge en enhetlig bild av de brott som de begår. De flesta kriminella nätverk har dock, på ett eller annat sätt, koppling till narkotikamarknaden. Vidare framkommer att ökningen av dödligt våld i den kriminella miljön i stor utsträckning härrör från s.k. förorts- och stadsdelsbaserade grupper. Utmärkande för dessa grupper är att de sällan har en formaliserad organisations- struktur. Kriminella nätverk är ofta verksamma i eller i anslutning till s.k. utsatta områdena, vilka bl.a. kännetecknas som områden med låg socioekonomisk status där kriminella har en inverkan på lokal- samhället. Det dödliga våldet är – i relation till andelen personer som bor där – vanligare i utsatta områden än i övriga delar av landet. Bo- ende i utsatta områden är också betydligt mer otrygga än boende i övriga områden. De viktigaste orsakerna till tystnad gentemot rättsväsendet för brott som sker inom ramen för kriminella nätverk är, enligt Brå, att brottsoffren har egen eller andra fördelar av brottsligheten, så- som status, eller att de känner lojalitet och samhörighet med gärnings- personen eller att de är rädda för att utsättas våld. Avståndet till polisen är också stort. När det gäller personer som bevittnar brott i utsatta områden är de vanligaste orsakerna till tystnad rädsla för hot och våld, att en anmälan inte leder till något samt bristande förtroende för och andra myndigheter. Mot bakgrund av hur problembilden ser ut utgår vi från en bred definition av begreppet kriminella nätverk. Förslagen är inriktade på åtgärder mot samarbeten mellan personer som avser brottslig verk- samhet som skapar otrygghet i samhället. Som regel grundar sig den brottsliga verksamheten på en vilja att tjäna pengar, särskilt genom försäljning av narkotika. Mened, övergrepp i rättssak och skyddande av brottsling Att motverka brott som begås inom ramen för kriminella nätverk, men även brott i allmänhet, kräver en väl fungerande rättsprocess. Straffbestämmelserna om mened, övergrepp i rättssak och skyddande av brottsling spelar i det sammanhanget en väsentlig roll. När det gäller mened (15 kap. 1 § BrB) är straffet för brott av normalgraden fängelse i högst . Om brottet är ringa döms till böter eller fängelse och om brottet är grovt döms till fängelse i lägst två och högst . Vi anser att straffskalan, inräknat alla svårhetsgrader, är i huvud- sak väl avvägd. Däremot är det tydligt att straffmätningen av brottet är allt för komprimerad – straffet bestäms regelmässigt till fängelse i mellan en upp och straffskalan för grov mened tillämpas överhuvudtaget inte. Mot denna bakgrund anser vi att paragrafen bör ändras med syftet att straffmätningen av allvarliga respektive mindre allvarliga brott ska skilja sig åt i större utsträck- ning. Vi föreslår därför att det i bestämmelsen om grov mened införs en ny kvalifikationsgrund som tar sikte på brott som begås med upp- såt att utredningen av eller lagföringen för ett allvarligt brott ska för- hindras. Med allvarligt brott avses brott som har eller kan antas ha ett straffvärde om fängelse . Förändringarna av kvalifikationsgrunderna kan förväntas leda till att bestämmelsen om grov mened, till skillnad från vad som är fallet, kommer att tillämpas i praktiken, vilket kommer att medföra en kraftig skärpning av straffen för de allvarligaste fallen av mened, t.ex. då någon lämnar ett falskt alibi avseende den som är misstänkt för ett mord. För att kunna göra mer nyanserade bedömningar och för att undvika tröskeleffekter föreslår vi emellertid att minimi- straffet för grov mened ska sänkas från fängelse till fängelse och . För att undvika alltför stora överlappningar mellan straffskalorna för grovt brott och brott av normalgraden före- slår vi också att maximistraffet för det senare brottet ska sänkas från fängelse till fängelse . Om de förändringar vi föreslår genomförs, så kan det förväntas leda till att straffnivån för allvarli- gare fall av mened tredubblas jämfört med vad som gäller . Vi föreslår också att stämpling till mened som består i att någon i samråd med annan beslutar gärningen eller åtar eller erbjuder sig att utföra den – vilket bl.a. kan förekomma inom ramen för kriminella nätverk – ska kriminaliseras. Förslaget om att förändra straffskalorna för mened innebär att straffskalorna för brotten osann utsaga inför nordisk domstol (15 kap. 4 a § BrB) och osann utsaga inför en internationell domstol (15 kap. 4 b § BrB), som hänvisar till menedsbestämmelsen, kommer att för- ändras. I bilaga 2 lämnar vi ett alternativt förslag på ändringar av straff- skalan för mened, som innebär att minimistraffet för brott av normal- graden ska höjas till fängelse och att maximistraffet för ringa brott höjs till fängelse . Straffskalorna för övergrepp i rättssak (17 kap. 10 § BrB) mot- svarar straffskalorna för mened. Till skillnad från vad som gäller beträffande mened tillämpas straffskalan för det grova brottet i viss utsträckning. Vi anser dock att vissa former av hot har ett högre straffvärde än vad bestämmelsen ger uttryck för. För att sådana gärningar ska bestraffas hårdare än vad som är fallet föreslår vi att den befintliga kvalifikationsgrunden för grovt brott som innebär att gärningen har innefattat hot av allvarligt slag ska ersättas av en mer preciserad kvalifikationsgrund; vid bedömningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapen- attrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag. Detta förväntas medföra att fler brott be- döms som grova. Övergrepp i rättssak är ett brott av så allvarlig karaktär och har ett så högt abstrakt straffvärde att straffet, enligt vår uppfattning, bör ligga på fängelsenivå. Vi föreslår därför att den särskilda graden för ringa övergrepp i rättssak ska tas bort. I bilaga 2 lämnar vi ett alternativt författningsförslag. Förslaget innebär att minimistraffet för brott av normalgraden ska höjas till fängelse , att böter ska tas bort ur straffskalan och att det ska införas en särskild grad för brott som är att anse som mindre allvarliga med en straffskala på fängelse i högst . När det gäller skyddande av brottsling (17 kap. 11 § BrB) är straffet böter eller fängelse i högst . Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . Den som inte insåg men hade skälig anledning att anta att den andre var brottslig döms till böter. Ansvar ska inte dömas ut om gärningen bedöms som ringa med hänsyn till gärningspersonens förhållande till den brottslige och övriga omständigheter. Straffstadgandet tar, precis som straffbestäm- melserna för mened och övergrepp i rättssak, sikte på åtgärder som inte sällan kan förekomma inom ramen för kriminella nätverk. Straff- skalan för skyddande av brottsling är dock klart lägre än för mened och övergrepp i rättssak, och bör därför skärpas. Vi föreslår att maximistraffet för brott av normalgraden ska höjas till fängelse . För grovt brott föreslår vi att minimistraffet ska höjas till fängelse och att maximistraffet ska höjas till fängelse . Det grova brottet föreslås dessutom få en egen brottsbeteckning, grovt skyd- dande av brottsling. Vi föreslår också att två kvalifikationsgrunder ska införas för grovt brott; det ska särskilt beaktas om 1) det har uppkommit eller funnits risk för betydande men för det allmänna, eller 2) gärningen annars har varit av särskilt farlig art. I bestämmelsen om ringa brott, ska det också anges att hänsyn ska tas till det brott som den som skyddandet avser har begått; om han eller hon har begått ett mycket allvarligt brott bör skyddande av brottsling, som utgångspunkt, inte kunna bedömas som ringa. Gärningar på förstadiet till skyddande av brottsling är inte krimi- naliserade. Enligt vår bedömning kan sådana gärningar förekomma, inte minst inom ramen för kriminella nätverk. Vi föreslår därför att försök, förberedelse och stämpling till skyddande av brottsling och grovt skyddande av brottsling ska kriminaliseras. I bilaga 2 lämnar vi ett alternativt förslag till ändring av straff- skalorna för skyddande av brottsling, som, utöver de förslag som vi lämnar, innebär att böter ska tas bort. Vi har övervägt behovet av ändringar när det gäller vittnesuppgifter som lämnas under förundersökningen. Sådana uppgifter kan lämnas innan åtal har väckts eller då brottmålet behandlas i domstol. Frågan har uppkommit i anledning av utgången i avgörandet ”Alibit” NJA 2019 s. 294, där HD slog fast att det inte är straffbart såsom skyddande av brottsling att i polisförhör lämna falska uppgifter till förmån för någon som är misstänkt eller dömd för ett brott, när det endast kan påverka bevisläget mot den personen. Straffansvar kan endast komma i fråga om vittnet har lämnat uppgifterna under ed. I 23 kap. 13 § RB finns en möjlighet att hålla vittnesförhör under förundersökningen. Sådant förhör får hållas bl.a. om någon i förhör vägrar att yttra sig angående en omständighet som är av vikt för ut- redningen eller när det i annat fall är av synnerlig vikt för utred- ningen att någon som är skyldig att vittna i målet hörs som vittne redan under förundersökningen. För att hålla sådant förhör måste förundersökningen ha kommit så långt att någon skäligen kan miss- tänkas för brottet. Bestämmelsen är avsedd att tillämpas i undantags- fall och den används mycket sällan. har bl.a. uppgett att när det gäller den misstänktes vittnen åberopas de ofta så sent i utredningen att det inte finns något att vinna på att under förundersökningen hålla ett vittnesförhör. Det kan, enligt myndig- heten, också medföra negativa konsekvenser för brottsutredningen eftersom den misstänkte har rätt att närvara vid förhöret. Vi anser att det inte finns skäl att ändra i bestämmelsen i 23 kap. 13 § RB. Att i större utsträckning utnyttja möjligheterna som den ger att hålla vittnesförhör under förundersökningen torde i vissa fall kunna utgöra ett verktyg i utredningar om brott som begås inom ramen för kriminella nätverk. Detta gäller särskilt i fall där den miss- tänkte åberopat ett vittne som är av avgörande betydelse för utred- ningen, t.ex. ett alibivittne. Om en person lämnar falska uppgifter i polisförhör efter det att åtal har väckts kan han eller hon, som regel, höras under straffansvar i domstol. När det gäller oriktiga uppgifter som lämnas efter hovrättens dom har sådana, med hänsyn till de högst begränsade möjligheterna att få prövningstillstånd i HD, mycket liten möjlighet att påverka utgången i målet. Vi anser därför att det inte finns anledning att skapa en särskild bestämmelse för just den situationen. Strafflindring vid medverkan till utredning av annans brott Påföljdssystemet är utformat utifrån principerna om proportionalitet, ekvivalens och förutsägbarhet. Utgångspunkten vid påföljdsbestäm- ningen är brottets eller den samlade brottslighetens straffvärde. I viss utsträckning kan dock individuella hänsynstaganden tas enligt de s.k. billighetsskälen i 29 kap. 5 § BrB. Sådana hänsynstaganden tar fram- för allt sikte på omständigheter som anses ”orättfärdiga att inte be- akta”. Bland annat finns en möjlighet att beakta att den tilltalade har medverkat till utredningen av egen brottslighet. Regleringar som innebär att gärningspersonens medverkan till utredning av annans brott kan beaktas vid straffmätningen står, som utgångspunkt, inte i strid med artikel 6 (rätten till en rättvis rättegång). Flertalet av de europeiska länder, bl.a. och , som vi har inhämtat information från har regelverk som innebär att en tilltalad kan få ett mildare straff för uppgifter om någon annans brott. Erfarenheterna från och visar också att bestämmelserna tillämpas. Frågan om att införa en ordning som ger möjlighet till strafflind- ring för uppgifter om annans brott har berörts i ett flertal utred- ningar. Något förslag till en sådan reglering har dock inte lagts fram. En ordning som ger möjlighet till strafflindring för uppgifter om annans brott skulle främst motiveras utifrån effektivitetshänsyn. Att en misstänkt kan få strafflindring i utbyte mot uppgifter om brott som någon annan begått kan förväntas öka incitamenten för honom eller henne att samarbeta med de brottsutredande myndigheterna. Det kan därmed också bidra till att fler allvarliga och svårutredda brott upp och att fler personer lagförs. Utifrån ett målsägandeperspektiv torde det sakna betydelse om uppgifterna som leder till att ett brott utreds och upp kommer från den som begått brottet eller från någon annan. Det finns dess- utom skäl att anta att det i många fall är mycket svårt att skilja på vad som är uppgifter av betydelse för utredningen av egen respektive annans brottslighet, vilket talar mot att göra någon skillnad mellan sådana uppgifter. Ett utpräglat kronvittnessystem där en misstänkt kan förhandla sig till åtalsfrihet eller där åklagaren har möjlighet att helt eller delvis binda domstolen i påföljdsfrågan, är ur flera aspekter, betänkligt. Det skulle reducera domstolarnas roll som kontrollorgan och kan medföra bl.a. en risk för att likabehandlingsprincipen åsidosätts. Dessa konsekvenser blir dock inte följden av en ordning som innebär att domstolen vid straffmätningen kan beakta att en tilltalad bidragit till utredningen av någon annans brott.