sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Av nuvarande 6 kap. 5 § första stycket 9 PBF framgår att det krävs anmälan vid uppförande eller tillbyggnad av ett sådant komplement- bostadshus som avses i nuvarande 9 kap. 4 a § PBL. Vi föreslår att bygg- lov ska krävas för nybyggnad av ett komplementbostadshus. Även tillbyggnad av ett komplementbostadshus kommer att kräva lov om huset får en byggnadsarea som är större än 30,0 eller 50,0 kvadrat- meter i ett område som omfattas av en detaljplan respektive inte om- 221Se , utvändiga ändringar och anmälan – analys och för- slag (Rapport 2018:17) s. 46 ff. fattas av en detaljplan (se avsnitt 7.6.6). Anmälningsplikten i denna del kan således tas bort. Ingen anmälningsplikt för komplementbyggnad, tillbyggnad, takkupor och inredning av ytterligare bostad Av nuvarande 6 kap. 5 § PBF framgår att för åtgärder som inte om- fattas av krav på lov krävs det en anmälan vid uppförande eller till- byggnad av en sådan komplementbyggnad som avses i nuvarande 9 kap. 4 a § PBL (10), ändring av en komplementbyggnad som inne- bär att den blir ett komplementbostadshus (11), tillbyggnad som avses i nuvarande 9 kap. 4 b § första stycket 1 PBL (12), byggande av takkupor som avses i nuvarande 9 kap. 4 b § första stycket 2 PBL (13) och för inredning av ytterligare en bostad i ett enbostadshus (14). Mot bakgrund av våra förslag bör dessa åtgärder inte längre omfat- tas av någon självständig anmälningsplikt. Naturligtvis kan anmälnings- plikt dock utlösas enligt någon av de ovan nämnda grunderna, t.ex. vid ändring av en byggnad som väsentligt påverkar brandskyddet i byggnaden. Undantag i fråga om ekonomibyggnad Enligt nuvarande 6 kap. 6 § 1 PBF omfattar anmälningsplikten inte rivning av en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring. Av punkten 2 framgår att anmälningsplikten inte hel- ler omfattar annan åtgärd än rivning som rör en ekonomibyggnad. Det saknas – med hänvisning till det ovan anförda om syftet med rivningsanmälan – skäl för ett särskilt undantag vad gäller rivnings- anmälningsplikten för ekonomibyggnad. Däremot bör bestämmelsen i punkten 2 fortsätta att gälla. Undantag i fråga om byggnad eller tomt som tillhör staten eller region Av nuvarande 6 kap. 6 § 3 PBF framgår att anmälningsplikten inte omfattar vissa åtgärder i fråga om byggnad eller tomt som tillhör sta- ten eller region. Det har under utredningsarbetet inte framkommit tillräckliga skäl att ändra denna bestämmelse. Undantag från krav på anmälan för totalförsvaret Krav på anmälan gäller enligt nuvarande 6 kap. 6 § 4 PBF inte heller åtgärd som rör en sådan byggnad eller annan anläggning som är av- sedd för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Undantaget är ändamålsenligt. Det bör dock formuleras i enlig- het med våra förslag såvitt gäller det korresponderande undantaget från lovplikt (se avsnitt 7.15), dvs. undantaget från anmälningsplikt ska omfatta åtgärder med byggnadsverk som är avsedda för total- försvaret och som innefattar uppgifter för vilka sekretess gäller en- ligt 15 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen. Inga undantag för komplementbyggnad, tillbyggnad, takkupor och altaner Av nuvarande 6 kap. 6 § 5–8 PBF framgår att anmälningsplikten inte omfattar vissa åtgärder i fråga om vissa komplementbyggnader, till- byggnader, takkupor och altaner (s.k. attefallsåtgärder). Mot bak- grund av våra förslag om att dessa åtgärder inte längre bör omfattas av någon anmälningsplikt, behöver det heller inte regleras några undan- tag från anmälningsplikten. Bestämmelserna härom bör således tas bort. Inga undantag från krav på anmälan för en- och tvåbostadshus Vi har övervägt att undanta åtgärder med en- och tvåbostadshus från anmälningsplikten, men har inte kunnat överblicka och fullt ut be- döma konsekvenserna härav. Några synpunkter härom har heller inte framförts under utredningsarbetet. Vi föreslår därför inte något så- dant undantag. Bestämmelserna finns i 9 kap. 30 § PBL och 6 kap. 1 och 2 §§ PBF. 7.17Åtgärder som varken omfattas av krav på lov eller anmälan I det här avsnittet redogör vi för våra överväganden om vilka förut- sättningar de åtgärder som varken omfattas av krav på lov eller an- mälan bör uppfylla. Inledningsvis redogör vi för våra överväganden om hur åtgärder som inte omfattas av krav på lov bör förhålla sig till bestämmelserna i den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för områ- det de ska utföras i och vilka avvikelser som bör kunna ske i detta hänseende (se avsnitt 7.17.2). Därefter redogör vi för våra överväganden om vilka materiella krav enligt 2 och 8 kap. PBL som bör kunna ställas på åtgärder som inte omfattas av krav på lov eller anmälan (se avsnitt 7.17.3). I de avsnitt som följer därefter redogör vi för våra överväganden om vilka formella medel den som avser att genomföra en åtgärd bör ha för att få en åtgärd som inte omfattas av krav på lov prövad genom bygglov (se avsnitt 7.17.4) samt genomförandet prövat genom start- besked och slutbesked (se avsnitt 7.17.5). Vi redogör även för våra överväganden rörande det s.k. villkorsbeskedet (se avsnitt 7.17.6). 7.17.2Genomförande av åtgärder som inte omfattas av krav på lov Förslag: Om annat inte särskilt anges i PBL eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av PBL, ska en åtgärd som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats genomföras så att åt- gärden inte strider mot 1.det lov som har getts för åtgärden, eller 2.om åtgärden inte omfattas av krav på lov, den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Trots första stycket 2 får en åtgärd strida mot sådana bestäm- melser i en detaljplan eller områdesbestämmelser, som inte avses i4 kap. 12 § 1 eller 42 § första stycket 4 b, om åtgärden är 1.nybyggnad av en komplementbyggnad till ett en- eller två- bostadshus, 2.tillbyggnad av ett en- eller tvåbostadshus eller en komple- mentbyggnad, 3.uppförande, flytt eller utökning av en mur eller ett plank, 4.uppförande, flytt eller utökning av en altan eller en pool som tillsammans med övriga altaner och pooler på tomten inte upptar en markyta som är större än . De åtgärder enligt första stycket 2 som inte får strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser får genomföras med en sådan liten avvikelse från detaljplanen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Av nuvarande 10 kap. 2 § PBL första stycket framgår att om inte annat särskilt har angetts i PBL eller i föreskrifter som meddelats med stöd av PBL, ska en åtgärd som avser ett byggnadsverk, en tomt eller en allmän plats genomföras så att åtgärden inte strider mot det lov som har getts för åtgärden, eller om åtgärden inte omfattas av krav på lov, den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Av andra och tredje stycket framgår att vissa åtgärder som inte omfattas av krav på lov under vissa omständigheter får strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.10. En åtgärd som inte omfattas av krav på lov Tillämpningsområdet för 10 kap. 2 § PBL kommer med våra förslag att utökas jämfört med nuvarande bestämmelser då vi bedömer att fristående skyltar och ljusanordningar utomhus bör inkluderas i termen byggnadsverk (se avsnitt 7.4.3). Detta innebär att kommu- nerna får utökade möjligheter att reglera även skyltar och ljusanord- ningar genom detaljplan eller områdesbestämmelser (se t.ex. 4 kap. 16 § PBL). För att kommunen ska kunna upprätthålla en sådan regler- ing bör skyltar och ljusanordningar som inte omfattas av krav på lov som huvudregel även vara planenliga. Att även tomter och allmänna platser ska följa detaljplanen eller områdesbestämmelserna är viktigt för planens eller bestämmelsernas genomförande. Kravet bör därför kvarstå. Undantag från kravet på överensstämmelse med planbestämmelserna I ett område som omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmel- ser bör det i anslutning till ett en- och tvåbostadshus, liksom , finnas möjligheter att genomföra vissa byggnadsåtgärder i strid med detaljplanen eller områdesbestämmelserna. Komplementbyggnader som inte omfattas av krav på lov bör, på samma sätt som , som huvudregel få byggas och byggas till i strid med detaljplanen eller områdesbestämmelserna. På samma sätt som enligt nuvarande bestämmelser bör därför en komplement- byggnad som inte är större än få uppföras i strid med en detaljplan, under förutsättning att byggnaden uppfyller de andra begränsningarna som gäller för att inte omfattas av krav på lov. I ett område som inte omfattas av en detaljplan utökar vi däremot storleksgränsen för vilka komplementbyggnader som inte omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.6.4). Dessa bör få strida mot de områdes- bestämmelser som kan gälla i området. I strid med områdesbestäm- melser bör det således kunna tillåtas en komplementbyggnad som är en ekonomibyggnad eller har en byggnadsarea som inte är större än , under förutsättning att den uppfyller de andra begränsningarna som gäller för lovfriheten. Vi bedömer att undan- taget, tillsammans med andra lättnader, bör kunna underlätta möjlig- heterna att bedriva näringsverksamhet i landsbygder (se avsnitt 7.6.7). Vi föreslår att särskilda bestämmelser ska gälla för komplement- bostadshus (se avsnitt 7.18.4 och 7.18.6). Vårt förslag är vidare att murar och plank som utgångspunkt ska omfattas av krav på bygglov om de uppförs inom ett område med en detaljplan och är högst nära byggnad och annars (se avsnitt 7.7.2). Om de placeras nära exempelvis en tomtgräns gäl- ler en utökad lovplikt om de är högre än (se avsnitt 7.8). Vår bedömning är att murar och plank som inte omfattas av krav på lov inte har en sådan påverkan på omgivningen att det bör krävas att de ska följa detaljplanen eller områdesbestämmelser. Bestämmelserna om vilka altaner och pooler som omfattas av krav på bygglov motsvarar i huvudsak bestämmelserna om murar och plank (se avsnitt 7.7.2, även 4.5.20). Altaner och pooler bör få uppföras, flyttas eller utökas i strid med detaljplanen eller områdes- bestämmelserna om de tillsammans med övriga altaner och pooler på tomten inte upptar en markyta som är större än . Vid bedömningen av måttet har vi beaktat vilken påverkan altanen eller poolen kan ha på grannar och omgivningen i övrigt, påverkan på bl.a. markens genomsläpplighet samt att altanen och poolen ska kunna rymma en sedvanlig uteplats. Vi anser därtill att det finns ett värde både för tillämpningen och för enskilda att upprätthålla samma areabegränsning som för komplementbostadshusen i ett område som omfattas av en detaljplan. Det ska understrykas att vissa krav i 2 respektive 8 kap. PBL även fortsättningsvis bör gälla trots att åtgärderna får genomföras i strid med detaljplanen eller områdesbestämmelserna (se avsnitt 7.17.3). Eftersom den formella hanteringen som utgångspunkt inte bör påverka vilka materiella bestämmelser som gäller bör det enligt vår mening vid bedömningen av om åtgärden får genomföras i strid med detaljplanen sakna betydelse om en åtgärd har föregåtts av en frivillig prövning eller inte (se avsnitt 7.17.4). Vi har övervägt att även tillåta att åtgärder får genomföras i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser i anslutning till flerbo- stadshus eller i anslutning till verksamhetslokaler, men har stannat vid att behålla den nuvarande begränsningen till en- och tvåbostads- hus. Åtgärder i anslutning till flerbostadshus har generellt en större påverkan på både de boende i flerbostadshuset och på omgivningen i övrigt, än vad som är fallet då en åtgärd utförs i anslutning till ett en- eller tvåbostadshus. Påverkan på den bebyggda miljön utifrån detaljplanens bestämmelser om exploateringsgrad, placering och ut- formning får ett större genomslag i anslutning till flerbostadshus där fler människor vistas och rör sig. Boende och andra berörda bör då kunna förvänta sig att detaljplanen eller områdesbestämmelserna efter- levs. I fråga om verksamhetslokaler är dessa av så skiftande slag att det är svårt att hitta någon tydlig avgränsning för i vilka fall det skulle kunna tillåtas att en åtgärd får genomföras i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser och inte. Vi föreslår därför inte någon ändring i denna del. Krav på att följa planbestämmelser som ska skydda mot vissa olycksrisker m.m. Vi har under utredningsarbetet blivit särskilt uppmärksammade på att det förekommer att sådana lovbefriade åtgärder som inte behöver följa detaljplanen genomförs på ställen som är särskilt utsatta för ris- ker för bl.a. ras, skred och erosion. Dessa risker kan förväntas öka till följd av de pågående klimatförändringarna.222 Vi konstaterar att kommunerna har en skyldighet att uppmärk- samma riskerna vid sin planläggning och då bl.a. se till att byggnads- verk lokaliseras till mark som är lämpad med hänsyn till bl.a. riskerna för olyckor, översvämning och erosion (2 kap. 5 § första stycket 5 PBL). Vidare ska även åtgärder som inte omfattas av krav på lov ut- formas och placeras på den avsedda marken på ett som är lämpligt med hänsyn till skydd mot uppkomst av olyckshändelser (2 kap. 6 § första stycket 2 PBL). Då bestämmelserna om att åtgärder skulle få genomföras i strid med detaljplan infördes, ansåg lagstiftaren dock att anmälningsinstitutet var ett tillräckligt medel för att byggnads- nämnden skulle kunna bevaka och förhindra att t.ex. nya komple- mentbostadshus tillkom i riskutsatta lägen.223 Med hänsyn till att bebyggelse har tillkommit trots anmälnings- plikten och de potentiellt allvarliga konsekvenserna av det, anser vi att bestämmelserna med undantag från huvudregeln att vissa åtgär- der som inte omfattas av krav på lov inte får strida mot en detaljplan behöver begränsas. Undantaget – att vissa åtgärder som inte om- fattas av krav på lov ska få strida mot en detaljplan eller områdes- bestämmelser – bör således inte gälla sådana bestämmelser i en detaljplan eller områdesbestämmelser som avses i 4 kap. 12 § 1 och 42 § första stycket 4 b PBL, dvs. bestämmelser om skyddsåtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Vi anser också att det är av stor vikt att kommunen i planläggningen verkligen använder sig av möjligheten att besluta sådana skydds- bestämmelser för att reglera att det inte tillkommer bebyggelse som inte behöver följa detaljplanen eller områdesbestämmelserna på sär- skilt riskutsatta platser. Under utredningsarbetet har det även framförts att det förekom- mer att sådana byggnader som inte behöver följa detaljplanen upp- 2017/18:163 s. 9 ff. 2013/14:127 s. 53 f. förs på exempelvis markreservat (4 kap. 6 § PBL), så att de mot- verkar inrättandet av en gemensamhetsanläggning som underlättar detaljplanens genomförande eller i övrigt i strid med en planbestäm- melse om områdets indelning i fastigheter, servitut eller liknande sär- skilda rättigheter. Det kan vara fråga om att det uppförs byggnader på mark som enligt bestämmelser i detaljplanen har avsatts för trafik- och väganläggningar, energianläggningar, anordningar för elektro- niska kommunikationsnät och ledningar som behövs för olika andra allmänna ändamål. Vi ifrågasätter inte att det kan uppkomma sådana svårigheter i enskilda fall, men om ingen annan frivillig lösning står till buds finns det andra medel att komma till rätta med det. Ett alter- nativ är att kommunen använder sig av sina inlösenmöjligheter enligt 6 kap. PBL. En annan möjlighet är att tillgripa tvångsvisa fastighets- rättsliga åtgärder för att åstadkomma de ändamål som markreser- vatet eller planbestämmelsen om områdets indelning i fastigheter m.m.avser att tillgodose. Vi föreslår således inte någon ny reglering i denna del. Åtgärder som inte får strida mot planbestämmelser bör i vissa fall få genomföras med en liten avvikelse I våra direktiv uppmärksammas förhållandet att uppdelningen av vilka åtgärder som tillåts strida mot en detaljplan och områdesbestämmelser och vilka åtgärder som inte får strida mot en detaljplan och områdes- bestämmelser är ologisk. Särskilt gäller detta de regler som har införts . Exempelvis kan situationen uppstå att ett mindre byggnadsverk, t.ex. en stödmur, inte får uppföras i strid med en plan- bestämmelse, medan ett komplementbostadshus om kan uppföras på samma plats i strid med samma planbestämmelse. Med de större komplementbyggnader vi föreslår ska få genomföras utan lov, i ett område som inte omfattas av en detaljplan på , kommer skillnaderna att bli än mer påtagliga. Det kan enligt vår mening vara svårt att helt komma ifrån sådana effekter. Det kommer alltid att finnas ett antal åtgärder som inte träffas av en definition eller av en undantagsregel och som därmed behöver följa huvudregeln, i detta fall att en åtgärd ska genomföras på ett sådant sätt att den inte strider mot detaljplanen eller områdes- bestämmelserna. Sådana åtgärder kan mycket väl vara både mindre och ha en mer begränsad påverkan på omgivningen än de åtgärder som omfattas av undantagsbestämmelsen. kontroll av att en åtgärd som inte omfattas av krav på lov inte strider mot bestämmelser i en detaljplan eller om- rådesbestämmelser kommer att ske först i efterhand i samband med tillsyn. Då åtgärderna ska följa planen är bygg- nadsnämnden i ett tillsynsärende skyldig att pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa mot dem om nämnden konstaterar att åtgärderna har genomförts planstridigt (11 kap. 5 § PBL). Det är lätt insett att tillsyn även avseende mindre byggåtgärder kan leda till orimliga krav på byggnadsnämnderna och minska regel- verkets legitimitet. Nämnden är i princip skyldig att ingripa även i fråga om enkla konstruktioner som har uppförts i strid med en detalj- plan, exempelvis en sandlåda som har uppförts på mark som inte får bebyggas eller andra oftast obetydliga planstridigheter. För att lindra de allra mest iögonfallande effekterna av en sådan ordning föreslår vi att de åtgärder som inte är undantagna från kravet på planenlighet i stället bör få genomföras med en sådan liten avvikelse från detalj- planen eller områdesbestämmelserna som inte motverkar syftet med planen eller bestämmelserna. Avsikten med vårt förslag är att ge en möjlig- het att godta en liten avvikelse. Bestämmelsen är således inte avsedd att ge en rätt för den enskilde att, exempelvis i ett tillsynsärende, kräva att avvikelsemöjligheten ska räknas henne eller honom till godo. Det gäller såväl i ingripande- som i sanktionshänseende.224 Avvikelsemöjligheten för en liten avvikelse som är förenlig med detaljplanens eller områdesbestämmelsernas syfte är vedertagen och förekommer i flera bestämmelser, såväl i PBL (nuvarande 9 kap. 31 b § 1 PBL) som i annan lagstiftning som gäller fastighetsåtgärder och användandet av mark och vatten. Förutom i fråga om möjlig- heten till bygglov i strid med detaljplanen eller områdesbestämmelser finns uttrycket, eller dess motsvarighet i äldre lagstiftning ”mindre avvikelse”, också som en möjlighet för kommunen att göra avsteg från en detaljplan vid ordnandet av allmän plats (6 kap. 18 § PBL), för såväl enskilda som det allmänna vid fastighetsbildning (3 kap. 2 § FBL), vid inrättandet av en gemensamhetsanläggning för exempelvis en väg, el-, tele- eller va-ledning eller ett grönområde (9 § AL), vid byggandet av väg (14 § VägL) eller järnväg (1 kap. 5 § LBJ), vid valet av plats 224Jfr även NJA 2020 s. 786. vid prövningen av ett tillstånd eller en dispens enligt (2 kap. 6 § tredje stycket MB) samt vid bildande eller ändring av naturreservat eller andra skyddade områden (7 kap. 8 § MB). Vår tanke är att den föreslagna avvikelsemöjligeten ska korre- spondera med dessa undantag. Kravet på planenlighet enligt PBL bör alltså inte utgöra något hinder mot att det exempelvis, utan någon planändring, inrättas gemensamhetsanläggningar för en va-ledning eller att det företas andra åtgärder som inte omfattas av krav på lov som kan godtas som en avvikelse från detaljplanen enligt de olika andra lagar som reglerar åtgärden. Det bör dessutom kunna vara möjligt för att göra avvikelser i fler fall än just bara då avvikelsemöjligheter godtas en- ligt lagstiftningarna ovan. I ett tillsynsärende bör det finnas utrymme för att göra samma typ prövning av åtgärdens fören- lighet med detaljplanen som den gör vid lovprövningen. I samband med det bör nämnden också pröva om avvikelsen kan godtas. Vid en sådan prövning bör det finnas möjligheter för byggnads- nämnden att vid sin tillsyn exempelvis godta att enkla konstruktioner som trädgårdsutsmyckningar, pallkragar, flaggstänger, lekutrustning, torkvindor, bikupor, trädäck eller enklare ljusanordningar eller skyl- tar uppförs på mark som inte får bebyggas eller på en tomt som till fullo har bebyggts i den omfattning detaljplanen medger. Omgiv- ningen bör dock kunna ha kvar förväntningar på att detaljplanen och områdesbestämmelserna väsentligen efterlevs. Om en fasadändring exempelvis strider mot en uttrycklig bestämmelse i planen om exem- pelvis val av material eller kulör eller på annat sätt kan anses strida mot planens syfte kan en sådan åtgärd naturligtvis inte godtas i sam- band med tillsyn. I sammanhanget bör även under- strykas att den föreslagna möjligheten till avsteg från detaljplanen eller områdesbestämmelserna inte bör kunna tas till intäkt för att frångå kravet på varsamhet och anpassning respektive förbudet mot förvanskning. Eftersom det kan finnas motstående enskilda intressen, exempelvis grannars intressen, bör tillämpa möjlig- heten till undantag från planenlighetskravet med urskiljning. Till saken hör dock att grannarna ändå har kvar sina möjligheter att hävda sina intressen, exempelvis genom att överklaga beslut att skriva av ett tillsynsärende från fortsatt handläggning. Den efterhandsprövning vi föreslår att bör få göra i sådana fall som är i fråga motsvarar den ska göra enligt nuvarande bestämmelser då den prövar om det finns förutsättningar för och behov av att utfärda ett åtgärdsföreläggande mot en huvudman för en allmän plats som inte har ordnat platsen i enlighet med detaljplanen. Även i de fallen finns möjligheter att godta vissa mindre avsteg från detaljplanen (6 kap. 18 §; jfr även 11 kap. 19 § PBL). Möjligheterna för en enskild att på förhand be- döma om en avvikelse kan godtas av lär förvisso vara mindre än för en huvudman för en allmän plats, vilken som huvudregel är kommunen (4 kap. 7 § PBL). Om någon enskild i för- hand vill få prövning av om en avvikelse kan god- tas har den enskilde dock möjlighet att begära en frivillig prövning av åtgärden (se avsnitt 7.14). Vi har i utredningen övervägt andra lösningar på de inkonsekven- ser som framhålls i direktiven. En möjlig lösning vore att begränsa vilka typer av konstruktioner som skulle behöva följa plan och alls vara föremål för tillsyn, dvs. till vissa delar en åter- gång till vad som gällde enligt ÄPBL. Även om de praktiska effekterna av den nya definitionen av byggnadsverk blev mer omfattande än den begränsade effekt som förutsågs i förarbetena225 är det nu svårt att begränsa definitionen av termen byggnadsverk. Termen har funnits med sedan tillkomsten av den tidigare lagen om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. och kommer med vårt förslag att rymma de flesta konstruktioner i samhället, inklusive skyltar och ljusanord- ningar (se avsnitt 7.4.3). För att å ena sidan avlasta byggnadsnämn- dernas tillsyn, men tillgodose exempelvis grannars, kultur- miljövårdens och totalförsvarets intressen skulle man antingen behöva göra listan över de olika anläggningar som det alls skulle ställas några krav på enligt PBL mycket lång. Alternativet till det vore att defi- niera anläggningarna negativt. Lagstiftaren verkar ha varit inne på det förra då det i förarbetena framhölls att det normalt i PBL endast ställs krav på sådana andra anläggningar än byggnader som är lovpliktiga samt att det uttömmande skulle regleras vilka dessa anläggningar är.226 Vad som då förbisågs var att även andra anläggningar än de som hade angetts särskilt, skulle följa planen enligt 10 kap. 2 § PBL.