sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Beslutet om startbesked innefattade därmed inte en prövning av de olägenheter som klaganden anser påverkar hennes civila rättig- heter, varför beslutet enligt Mark- och inte kunde läggas till grund för klagorätt enligt Europakonventionen.372 Sammanfattningsvis konstaterar vi att med våra förslag kommer bestämmelsen i 13 kap. 15 § PBL rimligen inte att behöva åsidosättas i sådan utsträckning som skett i praxis. finns det ett kvarvarande behov av att se över hur den – vad gäller vissa anmälnings- pliktiga åtgärder – förhåller sig till den europarättsliga rätten till dom- stolsprövning. När meddelar sitt avgörande i det ovan nämnda målet, kommer det dock att bli prejudicerande och ge vägledning vad gäller de nu aktuella frågorna. Mot bakgrund av det nu anförda finner vi inte skäl att föreslå någon ändring av bestämmelsen i 13 kap. 15 § PBL. 7.22.1Överprövningen i länsstyrelse och mark- och miljödomstol Bedömning: Vi föreslår inte några ändringar av bestämmelserna om överprövning i länsstyrelse och mark- och miljödomstol. Be- stämmelserna bör dock bli föremål för framtida översyn. Av våra direktiv framgår bl.a. att vi vid behov också ska föreslå änd- rade regler i fråga om hur överklagade ärenden och mål ska hand- läggas i överprövande instanser. Under vårt utredningsarbete har ett 371Se HD:s beslut i mål nr Ö 5175-20. 372Se MÖD:s protokollsbeslut i mål nr P 6328-19. stort antal synpunkter framförts vad gäller överprövningen i läns- styrelse och mark- och miljödomstol, såväl av beslut om lov och för- handsbesked som av andra beslut enligt den plan- och byggrättsliga regleringen. Många synpunkter har rört klagorätten, vilken vi delvis behandlat i föregående avsnitt 7.21. Många synpunkter har vidare rört över- prövningens ram, t.ex. frågor om även loven bör bli föremål för en mer begränsad rättsprövning likt den som sker när detaljplaner och områdesbestämmelser överklagas (se 13 kap. 17 § PBL). Ett antal synpunkter har vidare rört frågor om tillåtna och otillåtna taleänd- ringar och andra frågor om överinstansernas prövningsram, liksom frågor om länsstyrelses och mark- och miljödomstols processlednings- plikt och utredningsansvar. Vi har också fått in synpunkter som rör handläggningstiderna i både länsstyrelse och mark- och miljödomstol. Vissa av dessa frågor var föremål för utredning av PBL-över- klagandeutredningen. I sitt betänkande Effektiv och rättssäker PBL- överprövning föreslog utredningen dock inte några särskilt omfat- tande regelförändringar såvitt gäller dessa delar.373 Mot bakgrund av vad som har framkommit under vårt utrednings- arbete drar vi slutsatsen att det finns ett omfattande behov av en ny genomlysning av de processuella bestämmelser som styr överpröv- ningen av avgöranden enligt det plan- och byggrättsliga regelverket. En sådan genomlysning ryms inte inom den tid och de resurser som ställts till förfogande i vårt utredningsuppdrag. Vi föreslår därför att en sådan genomlysning sker inom ramen för en framtida översyn (se avsnitt 7.25). Vi har ovan dragit slutsatsen att det finns ett omfattande behov av en ny genomlysning av de processuella bestämmelser som styr över- prövningen av avgöranden enligt det plan- och byggrättsliga regel- verket och att en sådan genomlysning bör ske inom ramen för en fram- tida översyn. En fråga som mot bakgrund av vad som har framkommit under vårt utredningsarbete är särskilt angelägen att då överväga är instans- ordningen. 373Se SOU 2014:14. Som vi beskrivit i avsnitt 6.12, innebär den nu gällande instans- ordningen att beslut om lov, förhandsbesked och startbesked – liksom beslut om t.ex. föreläggande eller byggsanktionsavgift – först prövas av , för att därefter bli föremål för en mer eller mindre fullständig överprövning av två instanser, först i länsstyrel- sen och sedan i mark- och miljödomstolen (13 kap. 3 och 6 §§ PBL). Därefter kan ytterligare en prövning komma att ske i Mark- och om prövningstillstånd meddelas enligt tillämp- liga regler om s.k. ändringsdispens, granskningsdispens, prejudikat- dispens eller extraordinär dispens (39 § ÄL). Slutligen kan Mark- och avgöranden komma att prövas av i det fall Mark- och enligt ”ventilen” (5 kap. 5 § ) har tillåtit att avgörandet överklagas samt meddelat prövningstillstånd enligt tillämpliga regler om prejudikatdispens eller extraordinär dispens (40 § ÄL och 54 kap. 10 § RB). Under vårt utredningsarbete har framförts starka synpunkter om att begränsa instanskedjan. I övrig offentligrättslig reglering gäller som huvudregel att överklagande sker till förvaltningsrätt (40 § FL), varefter prövning i kammarrätt och kräver att prövningstillstånd meddelas (34 a och 36 §§ FPL). Redan i samband med mark- och miljödomstolsreformen 2011 ut- talade regeringen att instanskedjan för de mål enligt PBL som förs från de allmänna förvaltningsdomstolarna till mark- och miljödom- stolarna inte ska vara längre än vad som krävs av rättssäkerhetsskäl och att det enligt regeringen är en generell utgångspunkt när instansord- ningen nu övervägs för alla måltyper i mark- och miljödomstolarna.374 Även har ifrågasatt om det är något som gör att PBL-ärendena skiljer sig i sådan grad från andra myndig- hetsbeslut att det är motiverat att ha så många instanser för att pröva överklaganden.375 Utredningen ansåg dock inte att instanskedjan skulle förkortas genom att mark- och miljödomstolarna utgår eller att den s.k. ventilen till tas bort. Utredningen föreslog dock att handläggningen av överklagade kommunala beslut om lov och förhandsbesked samt överklagade kommunala beslut om tillsyn enligt 10 och 11 kap. PBL koncentreras till ett begränsat antal länsstyrelser. Utredningen föreslog också att mark- och miljödom- 2009/10:215 s. 177. 375Se SOU 2014:14 s. 53. stolarna som första instans borde pröva överklagade kommunala be- slut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestäm- melser, innebärande att länsstyrelserna inte längre ska pröva sådana överklaganden.376 Endast det sistnämnda förslaget kom sedermera att genomföras (13 kap. 2 a § PBL). Ytterligare en fråga som mot bakgrund av vad som har framkommit under vårt utredningsarbete är särskilt angelägen att överväga inom ramen för en framtida översyn är den prejudikatbildande verksamheten. Under vårt utredningsarbete har framförts viss kritik mot Mark- och prejudikatbildning. I huvudsak har kritiken hand- lat om dels den stora mängden avgöranden, dels deras ofta in casu- betonade karaktär. är plan- och byggrätten ett rättsområde som i betydande utsträckning är praxisstyrt och där det således finns ett omfattande behov av vägledning av rättstillämpningen. Allmänt kan vidare sägas att prövningstillstånd i en prejudikat- skapande instans som och vanligtvis meddelas om det är av vikt för ledning av rätts- tillämpningen att överklagandet prövas av domstolen. Detta kan med- föra att instansen uppställer eller formulerar en regel som är avsedd att vinna tillämpning vid avgörandet av det uppsläppta målet. Finns en klar sådan regel i beslutsskälen, ligger det nära till hands att rubri- ken kommer att återge denna regel. Det handlar alltså om att ge ut- tryck för den rättsregel som har arbetats fram vid domstolens hand- läggning av målet och som har sin grund i beslutsskälen.377 –2020 har antalet inkomna plan- och byggmål i Mark- och pendlat kring cirka 1 000 stycken . An- talet beviljade prövningstillstånd i måltyperna har vidare uppgått till mellan cirka 140 och 170 . har antalet refererade av- göranden –2020 totalt uppgått till cirka 140.378 376Se SOU 2014:14 s. 63 ff. 377Se Lavin, Referatrubrikens ändamål och betydelse, i FT 2015 s. 281 ff. 378E-post från Mark- och , och . Av dessa uppgifter torde slutsatsen kunna dras att en stor del av prövningstillstånden beviljats med stöd av bestämmelserna om änd- ringsdispens. Detta stöds i viss utsträckning av att många av Mark- och avgöranden enligt vad som framkommit under utredningsarbetet kan vara svåra att applicera på andra fall; de rör helt enkelt bedömningar som är förhållandevis situationsspecifika (låt vara att ett antal sådana in casu-avgöranden också kan ge vägled- ning om de talar i samma riktning). Av uppgifterna framgår vidare att byggnadsmålen (i huvudsak mål om lov och förhandsbesked) står för den stora andelen uppsläppta mål i Mark- och miljööverdom- stolen. Att ta bort ändringsdispensgrunden – åtminstone avseende dessa mål – skulle således kunna vara ett sätt att minska den tid som åtgår för att ett överklagat bygglovsbeslut ska kunna få laga kraft. I sammanhanget kan det vara intressant att titta på motsvarande prejudikatbildning på andra rättsområden. När det gäller t.ex. utlän- ningsrätten är det Kammarrätten i som i sin egenskap av Migrationsöverdomstol och högsta instans har ansvaret för praxis- bildningen. Detta ställer krav på kammarrätten att den på ett effek- tivt sätt ska kunna bidra till rättsbildningen och tillförsäkra en förut- sebar och enhetlig bildning av rättspraxis. För att kammarrätten ska kunna uppfylla detta krav ansåg regeringen att kammarrätten endast ska kunna meddela prövningstillstånd på grunderna prejudikatdispens och extraordinär dispens (se 16 kap. 9 och 12 §§ utlänningslagen). De föreslagna dispensgrunderna i kammarrätten i dess egenskap av Migrationsöverdomstol kommer också starkt att bidra till att målens totala handläggningstid i instanskedjan kan begränsas.379 Preklusion i Mark- och I samband med en översyn av Mark- och pre- judikatbildande verksamhet, kan även övervägas införande av bestäm- melser om s.k. preklusion (se 37 § FPL och 41 § ÄL; jfr även t.ex. 13 kap. 7 § KL och 8 kap. 24 § andra stycket lagen [2003:389] om elektronisk kommunikation rörande preklusion i underinstans). Det skulle härvid handla om processuell (och alltså inte materiell) pre- 2004/05:170 s. 132 f. klusion, innebärande att en ny omständighet och/eller ny bevisning inte får åberopas i ett mål efter det att en viss tidpunkt har passerats.380 Som vi ovan har nämnt, får Mark- och tillåta att en dom eller ett beslut i annat mål än mål enligt över- klagas till , om det är av vikt för ledning av rätts- tillämpningen att överklagandet prövas av . Ventilen var föremål för diskussion i samband med ikraftträdan- det av mark- och miljödomstolsreformen 2011. Regeringen uttalade att en tänkbar ordning är att Mark- och blir sista instans inte bara för mål enligt utan även för de mål enligt PBL och de fastighetsmål som har överklagats till mark- och miljö- domstol.381 Regeringen hänvisade till att när infördes, påpekade att det föreslagna fullföljdsförbudet mot vissa av Miljö- överdomstolens avgöranden skulle komma att resultera i att mål om tillämpningen av en stor del av de materiella bestämmelserna på område inte kunde komma under bedömande av en in- stans med särskild inriktning på de prejudikatbildande uppgifterna. Lagrådet menade att ett sådant avsteg från vad som vanligtvis gällde på domstolsområdet syntes kräva alldeles speciella skäl eftersom det här inte kunde hävdas att de ifrågavarande målen regelmässigt skulle vara av mindre vikt eller att de inte skulle kunna vara rättsligt kom- plicerade.382 Regeringen menade i samma lagstiftningsärende att det förelåg sådana särskilda skäl som Lagrådet efterlyst, dels eftersom målen i redan hade prövats i tre instanser, dels eftersom är ensam överprövningsinstans i de aktuella målen.383 380För ett utförligt resonemang om s.k. processuell preklusion, se utkast till lagrådsremiss En effektivare överprövning av offentliga upphandlingar () s. 41 ff.; jfr även SOU 2010:44 s. 371. Observera även att vissa regler om preklusion också måste förhålla sig till den unionsrättsliga regleringen, se dom i mål C-677/19. 2009/10:215 s. 176 ff. 1997/98:45 Del 2 s. 485. 1997/98:45 Del 1 s. 461. Regeringen anförde vidare följande.384 Det som skiljer målen i miljödomstolarna från andra mål i domstol är att alla överklaganden från den första domstolsinstansen går till samma överrätt, . Jämfört med när kom till aktualiseras dock genom de nu ifrågavarande ändringarna i instans- ordningen frågan om utebliven prövning av den allra högsta domstols- instansen för ett betydligt större antal måltyper. Frågan är om det finns tillräckliga skäl att även låta prövningen av mål enligt plan- och bygg- lagen och fastighetsmål som överklagats till mark- och miljödomstol stanna i Mark- och . I dessa måltyper finns som fram- går ovan ett inte obetydligt prejudikatintresse. Det måste då övervägas om en prövning i Mark- och kan tillgodose det prejudikatbehov som finns för dessa mål. Till skillnad från Högsta dom- stolen har Mark- och visserligen tillgång till leda- möter med särskild sakkunskap. Målområdet för mark- och miljödom- stolarna är dock brett och flera måltyper kommer att vara helt nya. De olika måltyper och rättsområden som domstolarna nu ska hantera kom- mer inte minst initialt att kräva att Mark- och ägnar sig åt att se till att dessa mål får en korrekt och enhetlig hantering i mark- och miljödomstolarna. Vid remissbehandlingen av utredningens betän- kanden har en klar majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan om prejudikatbildningen anfört att den bör ske i högsta instans. Även i andra sammanhang har det uttryckts önskemål om att de aktuella måltyperna ska kunna bli föremål för prejudikatbildning i högsta instans. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att de överklagade målen enligt och fastighetsmålen ska kunna prövas av en instans som har särskild inriktning på de prejudikatbildande upp- gifterna. Det bör alltså inte införas något fullföljdsförbud för samtliga mål som överklagas till mark- och miljödomstol. har härefter ifrågasatt behovet av ven- tilen till och anförde att en fördel om ventilen togs bort, vore att det skulle bli en instans mindre, men framför allt tydligt var instanskedjan slutar. Nackdelen med att ta bort ventilen var enligt utredningen att det prejudikatbildningsbehov som ven- tilen kommit till för inte skulle tillgodoses.385 –2020 har meddelat ett drygt femtontal avgöranden som har refererats. Av referaten har knappt tio avsett tillämpning av bestämmelserna om extraordinära rättsmedel. Härutöver har finns något uppsläppt mål där avgörandet inte refererats. finns ytterligare några mål i där prövningstillstånd har beviljats. I ett tiotal mål har 2009/10 :215 s. 178. 385Se SOU 2014:14 s. 53 ff.; jfr även prop. 2009/10:215 s. 174 ff. inte beviljat prövningstillstånd, trots att Mark- och utnyttjat ventilen. Sammanfattningsvis konstaterar vi att under de som har gått sedan mark- och miljödomstolsreformen trädde i kraft, har ventilen resulterat i cirka 20 referat. Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns flera stora frågor av processrättslig karaktär som rör överprövningen av beslut om lov och förhandsbesked enligt PBL. konstaterar vi att frågorna iprincip rör samtliga beslut som överprövas i mark- och miljödom- stol (och länsstyrelse), inte bara enligt PBL utan även enligt miljö- balken och fastighetsbildningslagen. Det är således varken förenligt med våra direktiv eller lämpligt med hänsyn till de resurser vi har till vårt förfogande att ta ställning till dessa frågor inom ramen för denna utredning. Vi föreslår således inte några ändringar av bestämmel- serna om överprövning i länsstyrelse och mark- och miljödomstol. Bestämmelserna bör dock bli föremål för framtida översyn (se av- snitt 7.25). Förslag: Om ett ärende som har överklagats hos en mark- och miljödomstol rör en fråga som har särskild betydelse för Försvars- makten, , eller För- svarets radioanstalt, ska domstolen överlämna målet till regeringen för prövning om avgörandet av frågan inverkar på målets utgång. Av våra direktiv framgår att vi vid behov ska föreslå ändrade regler i fråga om hur överklagade ärenden och mål ska handläggas i över- prövande instanser. Under vårt utredningsarbete har vissa synpunkter framförts vad gäller regeringens överprövning som en följd av 13 kap. 7 § PBL. Av 13 kap. 7 § PBL framgår att om ett ärende som har överklagats hos en mark- och miljödomstol rör en fråga som har särskild bety- delse för Försvarsmakten, , Försvarets materiel- verk eller , ska domstolen överlämna målet till regeringen för prövning. De synpunkter som har framförts har handlat om att regeringens exklusiva överprövningskompetens vållar problem i de fall där reger- ingen vid sin prövning kommer till slutsatsen att frågan inte har sådan betydelse för försvarsmyndigheterna att den utgör hinder för lov. Detsamma gäller vid regeringens överprövning av t.ex. en överklagad detaljplan. I en sådan situation ankommer det på regeringen att pröva ären- det i sin helhet, t.ex. om övriga krav för att bevilja sökt lov är upp- fyllda eller om övriga invändningar har sådan innebörd att en detalj- plan bör upphävas. Det ankommer även på regeringen att pröva t.ex. talerättsfrågor och eventuella frågor om verkställighet och inhibi- tion. Det har framförts att den nuvarande utformningen och tillämp- ningen av bestämmelsen innebär att regeringens prövning endast avser processuella frågor som t.ex. talerätt, besluts över- klagbarhet och rättidsprövning. Detta torde inte ha varit avsikten med bestämmelsen.386 Det kan också ifrågasättas om det är ända- målsenligt att regeringen lägger tid och resurser på överprövning av avgöranden som visar sig inte röra sådana intressen där regeringens exklusiva överprövningskompetens är befogad. Ordningen kan vidare ifrågasättas utifrån att regeringens avgöranden i viss utsträckning får viss prejudicerande verkan, även rörande processuella frågor m.m., trots att regeringen inte har samma förutsättningar som en överprövande domstol att utveckla en sammanhållen praxis. Regeringen saknar även tillgång till sådana tekniska råd som finns i mark- och miljödomstol och som av lagstiftaren ansetts vara en förutsättning för att nå mate- riellt korrekta avgöranden.387 Visserligen finns det i anställda med t.ex. arkitekt- kompetens. Regeringen har dessutom tillgång till både byggnads- nämndens och i förekommande fall beslutsunderlag i ärendet. Dessutom tillämpar regeringen normalt bestämmelserna i förvaltningslagen388, innebärande att regeringen är oförhindrad att begära ett yttrande från en annan myndighet eller från någon enskild (remiss) för att inhämta den sakkunskap som krävs i ärendet (26 § FL). 2002/03:27 s. 15 f. 2009/10:215 s. 121 ff. 2016/17:180 s. 27 och HFD 2011 ref. 10. Den ordning som gäller kan dock enligt vår mening knappast anses vara vare sig enkel, effektiv eller ändamålsenlig. Vi har i denna del övervägt att föreslå en reglering liknande den i 21 kap. 7 § andra stycket , av vilken följer att om det i mark- och miljödomstol är fråga om (vissa) beslut som rör Försvars- makten, , eller Försva- rets radioanstalt, ska domstolen alltid med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen för prövning. Med ett sådant yttrande under- lättas regeringens prövning i sak, eftersom domstolens yttrande ska omfatta alla omständigheter som är av betydelse för regeringens ställ- ningstagande till om tillstånd ska lämnas. En sådan reglering skulle dock skapa ett betydande merarbete för mark- och miljödomstolarna. Arbetet skulle dessutom i de allra flesta fall bli ogjort eftersom reger- ingen i en majoritet av de överlämnade ärendena finner att frågan har sådan särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller att detta ensamt utgör grund för regeringens slutliga ställningstagande i ärendet. Vi har även övervägt att direkt i lag klargöra regeringens möjlig- het att visa ärendet åter till mark- och miljödomstolen för prövning av återstående delar, om regeringen skulle finna att frågan saknar sär- skild betydelse för försvarsmyndigheterna. Vi har dock i stället valt att föreslå att mark- och miljödomstol endast ska överlämna målet till regeringen för prövning om avgörandet av frågan inverkar på målets utgång. Detta innebär att domstolen ska bedöma de inledande frågorna om bl.a. överklagbarhet och talerätt och att domstolen därmed ofta kan avgöra målet slutligt om sådana sakprövningsförutsättningar inte föreligger. Domstolen kan även materiellt avgöra målet slutligt om det är möjligt utan att den eller de frågor som har särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller läggs till grund för avgörandet. Det kan exem- pelvis vara möjligt om har beslutat att upphäva ett bygg- lov för en åtgärd på flera olika grunder och domstolen bedömer att sökandens överklagande ska avslås redan med anledning av någon av de grunder som inte är av särskild betydelse för försvarsmyndigheterna. Om det av någon anledning är osäkert om avgörandet av frågan inverkar på målets utgång eller inte i den mening som avses i bestäm- melsen, bör ett överlämnande ske till regeringen. För det fall mark- och miljödomstolen inte överlämnar målet till regeringen gäller näm- ligen de ordinära bestämmelserna om överklagande till Mark- och (5 kap. 1 § och 39 § ÄL). Ett lagakraft- vunnet avgörande av mark- och miljödomstol – i en situation där ett avgörande rätteligen borde ha fattats av regeringen – kan därmed endast angripas genom ansökan om resning. Vårt förslag innebär att regeringen även fortsättningsvis kan be- höva pröva övriga materiella frågor som kan göra sig gällande och i förekommande fall även vissa talerättsfrågor (främst de som rör myndighets talerätt), men antalet sådana ärenden bör enligt vår be- dömning minska. Härvid ska även beaktas att vårt förslag om krav på medgivande från Försvarsmakten kommer att innebära färre över- klaganden från försvarsmyndigheterna och att kommunen i en ökad andel av besluten som överklagas av sökanden enbart kommer att ha tagit ställning till frågan som omfattas av kravet på medgivande från Försvarsmakten. Eftersom regeringen har en genomsnittlig längre handläggningstid än domstolarna, är en ordning där fler mål kan avgöras av mark- och miljödomstol även fördelaktig ur effektivitets- och rättssäkerhetssynpunkt. Vårt förslag torde också innebära att får något färre mål rörande prövning av regeringens nu aktuella beslut enligt lagen om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. Bestämmelsen finns i 13 kap. 7 § PBL. 7.23Följdändringar i PBL och PBF Förslag: Ett flertal ändringar föreslås som en följd av förslaget om nytt 9 kap. PBL. Därutöver föreslås ett antal redaktionella förtyd- liganden. Som en följd av vårt förslag till nytt 9 kap. PBL behöver följdänd- ringar göras i bestämmelser i övriga kapitel i PBL samt i PBF. I PBF behöver följdändringar också göras som en följd av vårt förslag till nytt 6 kap. PBF. Följdändringar behöver också göras i andra författningar (se av- snitt 7.25). Ändringar som en följd av nytt 9 kap. PBL Ett stort antal ändringar i PBL behövs som en följd av vårt förslag om ett nytt 9 kap. PBL. Inledningsvis bör beskrivningen av lagens innehåll i 1 kap. 3 § 9 PBL justeras så att den överensstämmer med föreslagen rubrik till nya 9 kap. PBL. I 4 kap. 2 § första stycket 3 PBL finns en hänvisning till nuva- rande 9 kap. 4 a § PBL. Denna bör ersättas med en ny hänvisning. Se mer om detta i avsnitt 7.18.7. Bestämmelserna i 4 kap. 3 § PBL bör ändras som en följd av vårt förslag i avsnitt 7.20.5 att begränsa prövningen i anmälningsärenden till tekniska egenskapskrav. I 6 kap. 13 § och 14 kap. 14 § PBL finns en hänvisning till nuva- rande 9 kap. 32 a § första stycket PBL. Denna bör ersättas med en hänvisning till motsvarande bestämmelse i nya 9 kap. PBL (39 § tredje stycket). I 10 kap. 18 § första stycket 2 finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 21 § PBL. Denna bör ersättas med en hänvisning till mot- svarande bestämmelse i nya 9 kap. PBL (50 §). Avseende ändring i 10 kap. 18 § andra stycket se avsnitt 7.20.2. I 12 kap. 8 § 8 PBL finns en hänvisning till nuvarande 9 kap. 41–41 b § PBL. Denna bör ersättas med en hänvisning till motsva- rande bestämmelser i nya 9 kap. PBL (70–72 §§). I 12 kap. 8 a § PBL finns hänvisningar till nuvarande 9 kap. 16, 27, 28 och 45 §§ PBL. Dessa bör ersättas med hänvisningar till motsva- rande bestämmelser i nya 9 kap. PBL (30, 62 och 65 §§).