sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — Det är flera av förslagen som berör eftersom det förväntas medföra att behöver avsätta resurser för att ta fram föreskrifter, vägledning och några av förslagen påverka även tillsynsarbetet. Förslaget om att bör se över och precisera före- skrifterna NFS 2020:10 så att det framgår hur kommunerna ska rap- portera en eventuell insamling och behandling av elavfall förväntas medföra en relativt liten kostnad för eftersom kra- ven på rapporteringen ska följa den rapportering som ska göras enligt förordningen om producentansvar för elutrustning. Den arbetsin- sats som krävs har uppskattats till en arbetsvecka och en ungefärlig kostnad på , baserat på att en årsarbetskraft kostade enligt (2021). Förslaget förväntas inte påverka kostnaderna för tillsyn. Även förslaget om att producenter som tillgängliggör annan utrustning än konsumentelutrustning på den svenska marknaden ska kunna visa att de har de ekonomiska förutsättningar som krävs för att ta emot och hantera avfallet berör . Förslaget innebär att behöver avsätta resurser för ta fram föreskrifter och vägledning för att anvisa producenterna hur och på vilket sätt de ska lämna informationen. Sådana föreskrifter bedöms vara relativt resurskrävande att ta fram och tidsåtgången har upp- skattats till 12 veckors arbete. Utifrån samma kostnad för en anställd som ovan innebär det en kostnad på . Naturvårds- verket kommer även behöva ta fram vägledning, vilka resurser det Konsekvenser för förslag för att uppfylla minimikraven kommer att kräva är svårt att uppskatta på förhand eftersom det beror på hur föreskrifterna utformas. Informationen bedöms kunna lämnas i det system där producenterna anmäler sig, inga nya system förväntas därmed krävas för detta. Detta förslag förväntas inte medföra att tillsynsarbetet ökar i någon betydande omfattning. Det förslag som framför allt kan komma att medföra konse- kvenser för är förslaget om ett bemyndigande att meddela föreskrifter och vägledning om differentierade avgifter. Att ta fram sådana föreskrifter antas vara relativt resurskrävande, dels för att det är en komplicerad uppgift, dels för att arbetet förväntas förut- sätta att branschen involveras i arbetet. Vi har uppskattat att arbetet kommer att kräva i storleksordningen vilket beräk- nas innebära en kostnad på . Hur mycket vägledning som behövs beror på hur föreskrifterna utformas och är svårt att uppskatta på förhand. Föreskrifterna kommer att regelbundet behöva ses över eftersom de behöver anpassas efter gemensamma kriterier som ställs på EU-nivå och även anpassas efter den utveckling som sker. Förslaget om föreskrifter för differentierade avgifter förväntas inte påverka tillsynsarbete. Förslaget om att insamlingssystemen och producenterna ska ta fram rutiner för interkontroll förväntas underlätta tillsynsarbete. Även offentliggörandet av viss information kan för- väntas underlätta tillsynsarbetet. Sammantaget förväntas förslagen för ett genomförande av mini- mikraven innebära att behöver tillsätta ytterligare resurser för arbetet med producentansvaret för elutrustning. Det finns 290 kommuner och samtliga av dessa samlar in el- avfall som omfattas av producentansvaret för elutrusning. Samtliga kommuner har avtal med El-kretsen om att lämna över det elavfall som samlas in genom återvinningscentralerna till El-kretsen. Det elavfall som kommunerna samlar in genom fastighetsnära insamling transporteras direkt till återvinningsanläggningarna och mängderna rapporteras in till El-kretsen. Det är endast förslaget om att ska se över och precisera föreskrifter NFS 2020:10 som berör kommunerna. Konsekvenser för förslag för att uppfylla minimikraven precisering av föreskrifterna skulle inte medföra några konse- kvenser för kommunerna eftersom de inte samlar in och behandlar något elavfall på egen hand utan allt lämnas över och rapporteras via El-kretsen. Skulle de göra så så förväntas en precisering av föreskrifterna framför allt medföra en administrativ kostnad för rapportering av insamlade och behandlade mängder till Naturvårds- verket. 12.8Konsekvenser för verksamheter och hushåll Vi ser inte att förslagen skulle medföra några direkta konsekvenser för verksamheter eller hushåll. Eventuellt ökade kostnader för pro- ducenterna eller insamlingssystemen förväntas övervältras till kon- sumenter, men eftersom inga betydande kostnader förväntas uppstå förväntas inte heller priserna på elutrustning öka i någon omfattning som skulle ha betydelse för konsumenterna. Förslagen förväntas inte ha någon påverkan på statsbudgeten. Vi ser inte att förslagen skulle ha någon påverkan på: –det kommunala självstyret –brottslighet eller det brottsförebyggande arbetet –möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vi ser inte heller att förslagen har någon påverkan på de små före- tagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Konsekvenser för förslag för att uppfylla minimikraven Att uppfylla minimikraven i avfallsdirektivet gällande producent- ansvaret förväntas medföra konsekvenser för framför allt produ- center, godkända insamlingssystem och . I tabellen nedan sammanfattas konsekvenserna för dessa aktörer. Tabell 12.1 Konsekvenser för olika aktörer för att uppfylla minimikraven Resurser för att delta i arbetet med att ta fram föreskrifter Resurser för att se över och eventuellt ta fram rutiner Kostnad för att uppdatera webbplats/skapa webbplats Resurser för att delta i arbetet med att ta fram föreskrifter Resurser för att se över och eventuellt ta fram rutiner Kostnad för att uppdatera Ta fram nya föreskrifter, och Ta fram nya föreskrifter, och Se över föreskrifter för 1Förslaget berör producenter som är anslutna till insamlingssystem. 2Förslaget berör endast producenter för annan elutrustning än konsumentelutrustning. 3Förslaget berör endast framtida producenter för annan elutrustning än konsumentelutrustning. Förslagen behöver vara genomförda . För- fattningar och författningsändringar ska vara beslutade innan detta datum. För vissa bestämmelser kommer det att krävas att Natur- vårdsverket meddelar föreskrifter för att ska anses ha genom- fört bestämmelsen. För dessa bestämmelser behöver även Natur- vårdsverkets föreskrifter vara beslutade . Ett försenat eller bristfälligt genomförande av bestämmelserna inne- Konsekvenser för förslag för att uppfylla minimikraven bär en överträdelse. Konsekvenserna kan bli ett överträdelseärende som kan resultera i straffavgift och vite. 12.13 Behov av speciella informationsinsatser Vi ser inte behov av några speciella informationsinsatser utöver de som vanligtvis genomför för att informera berörda aktörer om ny och förändrad lagstiftning. Föreslagna bestämmelser syftar till att införliva bestämmelserna i artikel 8a i avfallsdirektivet i svensk rätt. De anpassningar som görs i förordningen om producentansvar för elutrustning kan inte anses gå utöver vad som följer av gemenskapslagstiftningen och förslagen är förenliga med (se avsnitt 5.3). 13Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Enligt kommittédirektivet ska de förslag som redovisas av utred- ningen åtföljas av samhällsekonomiska konsekvensanalyser och kost- nadseffektivitetsanalyser för förslagen Vidare framgår i kommitté- direktivet att utredningen bland annat ska analysera hur olika aktörer påverkas av förslagen, till exempel avseende administrativa bördor, finansiering, påverkan på svenska företags konkurrensförutsätt- ningar och konsekvenser för företagen på den nuvarande marknaden för återanvändning och återvinning. Vidare ska utredaren analysera om förslagen kommer att medföra ökade kostnader eller minskade intäkter för staten, kommunerna eller regionerna och om så är fallet, föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska inom ramen för den samhällsekonomiska konsekvensanalysen särskilt beskriva och om möjligt kvantifiera miljö- och hälsoeffekter. Slutligen ska utredaren redovisa hur förslagen förhåller sig till EU-rätt och internationell rätt. De konsekvensbeskrivningar och kostnadsberäkningar som görs ska uppfylla de krav som finns i kommittéförordningen (1998:1474) och i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning. I detta kapitel analyseras konsekvenserna av de förslag som inne- bär en utveckling av producentansvaret som föreslås i stället för ett pantsystem. Förslagen utreds i kapitel 9 och i kapitel 11 finns de för- slag utredningen lägger fram. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Som ett alternativ till ett pantsystem har vi utrett en utveckling av producentansvaret för elutrustning. Denna konsekvensanalys inklu- derar de förslag som föreslås inom en sådan utveckling. Förlagen återges här i korthet men finns i sin helhet i kapitel 11. Följande för- slag ingår i en utveckling av producentansvaret: •Insamlingen av elavfall ska ske på ett sådant sätt att förberedelse för återanvändning möjliggörs. •Producenterna ska verka för att användare av elutrustning får goda förutsättningar för att återanvända elutrustning. •En producent ska använda ekonomiska incitament och andra incita- ment i den omfattning som är lämplig för att den som har elavfall ska fullgöra sin skyldighet att sortera ut och hantera elavfall enligt avfallsförordningen. •Krav på att den som driver ett godkänt insamlingssystem ska informera innehavare av konsumentelavfall om: –Fördelarna med att vidta avfallsförebyggande åtgärder. –Skyldigheten att sortera ut elavfall och var sådant avfall kan lämnas. –Insamlingssystemens ansvar för en säker insamling och han- tering av det elavfall som samlas in. –Vilka möjligheter det finns att återvinna elavfall och vilken miljönytta det ger. •De godkända insamlingssystemen ska till Naturvårds- verket redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att informera enligt punkten ovan. •Producenter ska se till att användare av elutrustning får informa- tion om hur elutrustning som har lokalt lagrad information kan fabriksåterställas och hur lokalt lagrad personlig information kan raderas. •Regeringsuppdrag till och Statistiska Central- byrån att se över målsättningar, statistikförsörjning och rap- porteringskrav inom producentansvaret för elutrustning. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Som framgår i avsnitt 3.5 Mål och strategier pågår det arbete, både på EU nivå och i för att öka takten i omställningen mot en cirkulär ekonomi och bättre resursutnyttjande. Alla de fyra fokus- områdena i den svenska strategin för cirkulär ekonomi som beslu- tades , kan förväntas få konsekvenser på elutrustning, framför allt när det gäller återanvändning och återvinning. Eftersom tillverkningen av elutrustning framför allt sker utomlands kan insatser mot produktionen i form av lång livslängd och reparerbarhet ha svå- rare att få genomslag på elutrustning till följd av en svensk strategi. Däremot kan för cirkulär ekonomi förväntas få en större effekt på tillverkningen av elutrustning och framför allt på informations- och kommunikationsteknologi eftersom det fram- går att prioritet kommer att ges till bland annat just detta. Inom EU pågår även ett arbete med att se över möjliga lösningar för återtagning av småelektronik, även detta arbete kan förväntas få effekter i . Allt detta är pågående arbete och vilka effekter det slutligen får på insamlingen och hanteringen av elavfall i är det inte möj- ligt att uttala sig om . Det pågår även en del arbete hos de godkända insamlingssyste- men, producenter, återförsäljare, kommuner och aktörer på andra- handsmarknaden som skulle kunna påverka framtida återanvändning och insamling. När det gäller branschen så har vi framför allt sett ett pågående arbete kopplat till mobiltelefoner. När det gäller insam- lingssystemen så pågår ett bredare arbete med att se över återanvänd- ning samt insamling och hantering av elavfall i stort. Även om det pågår en hel del arbete inom området så ser vi att resultaten av detta kan ligga långt fram i tiden och vi ser att förslagen som ingår i en utveckling av producentansvaret skulle kunna vara ett sätt att skynda på och bredda denna pågående utveckling. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret 13.4.1Möjliga effekter och positiva miljökonsekvenser av en utveckling av producentansvaret Vad de faktiskt effekterna av förslagen som innebär en utveckling av producentansvaret blir och vilka positiva miljökonsekvenser de kommer att medföra är svårt att uppskatta på förhand. Förslagen innebär tillsammans att det finns stora möjligheter att ge en positiv effekt på återanvändning men även insamling och återvinning av framför allt konsumentelutrustning. Undersökningen som Novus utfört på uppdrag av utredningen (bilaga 2) visar på att det finns stora mängder fungerande produkter undanlagda i hushållen som skulle kunna återanvändas. Denna bild bekräftas även av andra undersökningar. Till exempel fanns det 9,5 mil- joner mobiltelefoner, 3,3 miljoner bärbara datorer, 2 miljoner surfplat- tor och 4,5 miljoner hushållsapparater som potentiellt skulle kunna återanvändas. Det fanns även nästan lika många ej fungerande pro- dukter som eventuellt skulle kunna förberedas för återanvändning. Novus undersökning visar även att en stor del av respondenterna anger att de lämnar fungerande småelektronik på återvinningscen- tralerna (10–). En rapport från m.fl., (2018) visar på att det finns stor potential för att återanvända det som lämnas på åter- vinningscentralerna som avfall. Plockanalyserna visade att, trots att inlämning till välgörenhetsorganisationer fanns som ett alternativ, så var det 18 viktprocent av det inlämnade grovavfallet som bedömdes ha ett tillräckligt högt marknadsvärde för att kunna säljas genom ideell verksamhet. Denna studie innehåller dock mycket mer än elek- tronik. Ett projekt i undersökte återanvändningen av elek- tronik specifikt (Återbruket, 2018). Resultaten från det projektet som pågick på två återvinningscentraler indikerade att av elektronikavfallet som lämnades på återvinningscentralerna skulle kunna förberedas för återanvändning och säljas. IT-produkter som datorer, surfplattor, högtalare och skrivare var de produkter som totalt sett stod för det största försäljningsvärdet. Att produkter återanvänds och på så sätt kan minska efterfrågan på nyproducerade produkter ger de mest betydande miljövinsterna. Enligt IVL (2020) innebär en återanvändning47 av en mobiltelefon 47Förutsätter att återanvändningen ersätter ett nyköp. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret att utsläpp av koldioxidekvivalenter kan undvikas. Motsvarande siffra för en bärbar dator är koldioxidekvivalenter och för en surfplatta 95–koldioxidekvivalenter. Som ett räkneexempel skulle en återanvändning av de fungerande mobiltelefonerna, bärbara datorerna och surfplattorna som enligt Novus undersökning inte längre används, men finns upplagrade i hushållen kunna innebära en koldioxidbesparing på 1,6–1,koldioxidekvivalenter om de ersatte köp av nya produkter. Förutom minskade utsläpp av växthusgaser vid en ökad återan- vändning och förberedelse för återanvändning så medför det även minskade negativa miljökonsekvenser från gruvbrytning och utvin- ning av metaller. Enligt IVL (2015) ger produktionen av en borr- maskin upphov till drygt avfall, en mobiltelefon till avfall och en bärbar dator till avfall. Nationella informationsinsatser om att elavfall ska sorteras ut, var det kan lämnas samt nyttan med att återvinna elavfall kan för- väntas bidra till att kunskapen om vad som är elavfall, hur det ska hanteras och varför det ska lämnas till återvinning ökar. Det kan i sin tur leda till ökad insamling genom att upplagringen hemma minskar, mindre elavfall hamnar i restavfallet eller sorteras fel på återvinnings- centralerna. Att elavfallet sorteras rätt innebär att avfallet i större utsträckning går till materialåtervinning i stället för förbränning, vilket är positivt ur ett miljöperspektiv. En risk med förslaget om att producenterna ska möjliggöra åter- användning skulle kunna vara att återanvändningen styrs bort från de ideella organisationer som är en viktig del i återanvändningen eller att det skulle hindra den kommersiella andrahandsmarknad som finns. Risken får dock bedömas som liten, dels för att de ideella orga- nisationerna i stor utsträckning hanterar produkter som inte är lön- samma för en kommersiell hantering. Den kommersiella andra- handsmarknaden konkurrerar om produkterna innan de blir avfall. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Ett ökat fokus på återanvändning och föreberedels för återanvänd- ning skulle kunna medföra en ökad efterfrågan på arbetskraft efter- som det är ett resurskrävande arbete. För den återanvändning som sker utanför den kommersiella sektorn innebär dock det begränsade värdet på produkterna som återanvänds att möjligheten att skapa arbetstillfällen i viss utsträckning är begränsat Producenter för elutrustning är svenska tillverkare som säljer sina produkter på den svenska marknaden, importörer som importerar elutrustning till samt utländska företag som säljer direkt till slutanvändare i . Det finns 2 541 företag som är registre- rade hos som producenter för elutrustning. Av dessa är 1 330 företag registrerade som producenter för konsument- elutrustning och 1 511 företag är registrerade som producenter för övrig elutrustning. Det är därmed 330 företag som är registrerade som producenter för båda typerna av elutrustning. Hur många av dessa som är tillverkare respektive importörer går det inte att få fram uppgifter om utifrån producentansvarsregistret. Av producenterna är registrerade som utländska producenter. Inte heller utifrån SCB:s företagsdatabas går det att få fram uppgifter om importörer eller tillverkare för den svenska mark- naden. Det går att få fram hur många företag som tillverkar olika typer av elutrustning i , men om det säljs på den svenska marknaden eller inte kan man inte se. Det går inte heller att få fram uppgifter om antal företag som importerar varor eftersom SNI-kod- ningen görs utefter hur man säljer varorna vidare, det vill säga företag anger kod efter om de bedriver parti- eller provisionshandel respek- tive detaljhandel48. Att använda dessa SNI-koder skulle därmed resultera i att alla företag som säljer elutrustning i kommer med, vilket är långt fler än de som importerar elutrustning. Antalet företag som tillverkar elutrustning är enligt SCB:s företagsdatas 1 144 48www.sni2007.scb.se/sniinfomer.asp. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Hur dessa fördelar sig på olika SNI-koder och antalet anställda framgår av tabell 13.1 nedan. Tabell 13.1 som tillverkar elutrustning i per SNI-kod och antal anställda, 2020 Källa: företagsdatabas. *26.2 Tillverkning av datorer och kringutrustning, 26.3 Tillverkning av kommunikationsutrustning, 26.4Tillverkning av hemelektronik, 26.5 Tillverkning av instrument och apparater för mätning, provning och navigering samt ur, 26.6 Tillverkning av strålningsutrustning samt elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning, 26.7 Industri för optiska instrument. Det är flera av förslagen som förväntas medföra direkta konse- kvenser för producenter för elutrustning. Även de förslag som inne- bär att det ställs ytterligare krav på de godkända insamlingssystemen kommer indirekt att få konsekvenser för producenterna för konsu- mentelutrustning eftersom det är dessa producenter som finansierar den verksamhet som bedrivs av de tillståndspliktiga insamlingssy- stemen. Dessa konsekvenser beskrivs under 13.6 Konsekvenser för den som driver ett godkänt insamlingssystem. Producenterna för- väntas föra vidare sina kostnader till användare av elutrustning genom höjda priser. Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret Förslaget om att producenterna ska verka för att användare har goda förutsättningar för att återanvända elutrustning berör alla produ- center oavsett om de tillgängliggör konsumentelutrustning eller övrig elutrustning. Det är ett relativt öppet formulerat krav och begreppet verka för inkluderar åtgärder som att sprida kunskap om nyttan med återanvändning, motivera konsumenter att välja återan- vända produkter, ge information om möjligheterna att återanvända eller på något annat sätt bidra till att återanvändning sker. Detta innebär att det i stor utsträckning är upp till producenterna själva att välja hur de ska uppfylla kravet. Det finns även möjligheter för pro- ducenterna att göra detta samordnat eller i samarbete med ideella organisationer. Det innebär i sin tur att det på förhand är svårt att uppskatta vilka kostnader det kommer att medföra för producenterna för att upp- fylla kravet. Ett ökat arbete med återanvändning kan även vara posi- tivt för hur konsumenter ser på producenternas miljöengagemang och skapa goodwill. Även förslaget om att producenterna ska ge avfallsinnehavaren eko- nomiska eller andra incitament för att fullgöra sitt ansvar att sortera ut och hantera elavfall enligt avfallsförordningen inkluderar alla pro- ducenter för elutrustning. Kravet är formulerat som att incitament ska användas i den omfattning som är lämplig för att avfallsinne- havaren ska fullgöra sin skyldighet att sortera ut och hantera elavfall på rätt sätt. Det innebär att producenten först måste göra en bedöm- ning av hur deras produkter hanteras av slutanvändaren när de blir avfall. I de fall där avfallet sorteras ut och lämnas till insamlingssystemen behövs inga ytterligare incitament. Producenter vars produkter hanteras felaktigt när de blir avfall, till exempel slängs i restavfallet, upplagras hos hushåll eller verksamheter eller inte han- teras i enlighet med producentansvaret är de som behöver använda sig av ekonomiska eller andra incitament. Begreppet incitament kan inkludera alla uppmuntrande och moti- vationsskapande åtgärder som till exempel ekonomiska incitament, belöningar, tävlingar, utmaningar och olika typer av så kallade nud- Konsekvenser vid en utveckling av producentansvaret gingåtgärder som gör det enklare och mer lockande att hantera sitt avfall i enlighet med avfallsförordningen. Det innebär att det finns en stor flexibilitet för producenterna i att uppfylla detta krav. Det är även så att producenterna kan gå ihop och arbeta tillsammans för att uppfylla kravet. Användandet av incitament kan även tänkas skapa viss goodwill för producenterna, om det görs tillsammans med välgörenhetsorganisationer, idrottsföreningar, miljöorganisationer eller liknande. Att på begäran kunna redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att skapa incitament förväntas inte medför några betydande konsekvenser för de producenter som får en sådan begäran. Förslagen om information riktas bara mot producenter som tillgäng- liggör elutrustning som lokalt kan lagra personlig information. Det är till exempel producenter för mobiltelefoner, surfplattor, datorer med mera. Förslagen innebär att producenterna ska se till att använ- dare av sådan utrustning får information om hur personlig infor- mation som lagrats lokalt på elutrustning kan raderas samt om hur elutrustning kan fabriksåterställas för att underlätta återanvändning och förberedelse för återanvändning. Den här informationen finns redan, och flera producenter och återförsäljare informerar om detta på nätet. Det producenterna behöver göra är att se till att användarna nås av denna information. Det kan till exempel göras genom information hos återförsäljare, vid insamlingen av avfallet eller genom informationskampanjer. Informationen finns redan, kost- naden för producenterna består i att se till att användare nås av infor- mationen. Hur informationen utformas och hur den förmedlas till användare kommer att ha betydelse för vilken effekt förslaget får. Producenterna har möjlighet att gå ihop och tillsammans ta fram informationsmaterial i form av videofilmer eller annat som kan öka möjligheten för användare att ta till sig informationen. Det är svårt att på förhand uppskatta kostnaderna för producenterna, men det förväntas inte medföra några större kostnader totalt sett.