sou · H9B339 · 2022-01-01 00:00:00 — De löpande kostnaderna för att administrera utlämnandet av uppgifter enligt förslagen för- väntas bli lägre än kostnaderna . Förslagen kommer även för övriga berörda aktörer att leda till ökad effektivitet och säkerhet vid behandling av uppgifter från registret och därmed också minskade kostnader. Genomförandet av förslaget om att ta bort de bestämmelser som ger vissa myndigheter möjlighet att ha direktåtkomst bedöms inte att få några beaktansvärda konsekvenser för de berörda myndigheterna eller för de registrerade. Det förväntas inte heller medföra några kostnadsökningar, utöver vissa initiala kostnader. Genomförandet av förslaget om att ersätta den generella möjlig- heten att lämna ut uppgifter på medium för automatiserad behand- ling med tillgång via internet samt möjlighet för att göra sådant utlämnande i enstaka fall och besluta om sådant utläm- nande i andra fall förväntas inte medföra några ökade kostnader, utöver vissa initiala kostnader som följer av vissa teknikanpass- ningar och förändrat beslutsfattande. Förslagen om nya ändamål för förväntas inte i sig medföra några negativa ekonomiska konsekvenser eller några negativa konsekvenser för de registrerade. I övrigt bedöms förslagen inte medföra några sådana konse- kvenser som ska beskrivas enligt kommittéförordningen. 9.3.1Förslaget om en sökfunktion på internet för att kontrollera legitimationer Utredningen föreslår en skyldighet för att på internet tillgängliggöra vissa uppgifter i . Möjligheten till kon- troll av någons legitimation ska finnas dels genom en sökfunktion på en vanlig webbsida, dels genom ett öppet applikationsprogram- meringsgränssnitt, ett s.k. API. Det övergripande syftet med att öka tillgången till uppgifterna i registret är att underlätta kontrollen av hälso- och sjukvårdspersona- lens behörighet. Syftet är alltså att förbättra patientsäkerheten. En säkrare vård innebär minskade kostnader för samhället och ökad trygghet för patienterna. Utöver detta bedöms hantering av förfrågningar om uppgifter i bli enklare och snabbare. Förslaget kommer enligt utredningen alltså att för- bättra effektiviteten och servicen mot allmänheten samt underlätta informationsutbytet mellan de nordiska länderna och övriga EES- länder. Begreppet allmänheten ska här ses i en vid betydelse och inne- fattar utöver var och en även företag och organisationer. Även gent- emot vissa myndigheter och andra aktörer förväntas effektiviteten och servicen förbättras, se utredningens bedömning i avsnitt 8.5.2, 8.5.4och 8.5.5 i de fall behovet av tillgång till uppgifter i HOSP- registret hos , Universitets- och högskolerådet samt vissa universitet och högskolor bedöms kunna tillgodoses genom den öppna tillgången på internet. Hanteringen av person- uppgifterna i bedöms därtill bli säkrare såväl ur ett patientperspektiv som ett integritetsperspektiv. Om det är möjligt att på internet kontrollera om en person har en viss legitimation, förväntas behovet av direktåtkomst till minska. För de registrerade bedömer utredningen att förslaget inte kom- mer att innebära några negativa konsekvenser. Konsekvenserna för den personliga integriteten berörs i avsnitt 7.4 och 7.5. För kommer förslaget inledningsvis att innebära vissa kostnader som är förknippade med att utforma tekniska lös- ningar för att utveckla webbsidans sökfunktion och det API som föreslås. måste kunna tillgängliggöra uppgifterna på ett säkert sätt med mycket hög tillförlitlighet. Utredningen bedömer dock att en möjlighet att på internet kunna kontrollera legitima- tioner redan på kort sikt kommer att minska administrationskost- naderna för jämfört med . Dagens hantering av förfrågningar och beställningar av uppgifter ur HOSP- registret sysselsätter, enligt uppgift från myndigheten, fem anställda. Utredningens förslag bör alltså leda till kortare handläggningstider, bättre resursfördelning och minskade kostnader hos myndigheten. Utredningen gör sammantaget bedömningen att inom ramen för befintligt anslag kan klara de initiala kostnaderna och att de löpande kostnaderna för att administrera utlämnandet av uppgifter kommer att bli lägre än . 9.3.2Förslaget om att får medge myndigheter och vårdgivare elektronisk tillgång Utredningen föreslår att ska få besluta att medge en myndighet eller offentlig vårdgivare tillgång till uppgifter i HOSP- registret genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande. Direktåtkomst ska endast få medges om inte annat elektroniskt ut- lämnande är tillräckligt. ska också få besluta att med- ge en privat vårdgivare tillgång till uppgifter i registret genom annat elektroniskt utlämnande än direktåtkomst. Förslaget syftar i huvud- sak till att minimera användningen av direktåtkomst till personupp- gifter till de få fall när det verkligen är nödvändigt, för att begränsa de integritetsrisker som sådan tillgång innebär, som det skapar en flexibilitet i regleringen. Möjligheten att medge elektronisk tillgång till uppgifter i HOSP- registret ökar patientsäkerheten även på så sätt att risken för för- vanskning av den information som överförs minskar liksom risken för att man missar att överföra relevant information. Utöver detta bedöms hantering av förfrågningar om uppgifter i bli enklare och snabbare. Förslaget kommer enligt utredningen därmed att förbättra effektiviteten och servicen mot andra myndigheter och vårdgivare. Hanteringen av personupp- gifterna i skulle därtill bli säkrare ur ett integritets- perspektiv, eftersom utlämnande på annat sätt, t.ex. via okrypterad mejl, utöver att det ofta inte uppfyller dataskyddskraven när det gäller säkerhet, allmänt sett innebär en mindre säker överföring av uppgifter då obehöriga lättare kan få tillgång till dem. Att enligt förslaget får besluta om att medge elek- tronisk tillgång till uppgifter i innebär också att när det uppstår ett berättigat behov av sådan tillgång, kan en anpassad tillgång medges nästan . Det är en reglering som, i för- hållande till om medgivandet i stället skulle regleras i förordning, blir mer flexibel och den som har ett berättigat behov av tillgång till uppgifterna kan få det utan onödig fördröjning. eftersom nya behov kan uppstå genom den allt ökande digita- liseringen av statsförvaltningen. ska fatta beslut efter samråd med Integritets- skyddsmyndigheten som därför berörs av förslaget. Integritets- skyddsmyndigheten kommer att behöva avsätta resurser för dessa samråd vilket innebär en viss kostnad. Utredningen gör bedöm- ningen att de flesta myndigheters och vårdgivares behov av uppgifter iHOSP-registret kommer att kunna tillgodoses genom sökfunk- tionen på internet och att det endast är ett fåtal aktörer som kommer att behöva sådan elektronisk tillgång som kräver ett beslut av . Utredningen bedömer därför att Integritetsskydds- myndighetens kostnader för samråd kommer att bli marginella och att de ryms inom myndighetens givna anslag. För de registrerade bedömer utredningen att förslaget inte kom- mer att innebära några negativa konsekvenser. Tvärtom får förslaget positiva följder eftersom det medför att informationsöverföringen som till stor del sker genom att uppgifter mejlas, vilket inte innebär säker överföring av personuppgifter, förväntas att minska och ersättas av säkrare metoder. Konsekvenserna för den personliga integriteten berörs närmare i avsnitt 8.3.2. För kommer förslaget inledningsvis att innebära vissa kostnader som är förknippade med att utforma tekniska lös- ningar för att kunna ge åtkomst till uppgifter i genom annat elektroniskt utlämnande än direktåtkomst, exempelvis genom en fråga-svar-funktion som förhoppningsvis kan bygga vidare på det API som måste skapas för tillgängliggörandet på inter- net. måste säkerställa att uppgifter kan tillgängliggöras på ett säkert sätt. Beslutsfattandet kommer också att medföra vissa kostnader. Utredningen gör dock bedömningen att en möjlighet för myndigheter och vårdgivare att medges elektronisk tillgång till uppgifter i , i likhet med förslaget om en sökfunktion på internet för att kontrollera legitimationer, kommer att minska administrationskostnader jämfört med Även detta förslag bör alltså leda till kortare handläggnings- tider, bättre resursfördelning och minskade kostnader hos myndig- heten. Utredningen gör bedömningen att den initiala kostnaden för tekniken och fattandet av beslut som motsvarar den elektroniska till- gång som finns ryms inom ramen för befintliga anslag och att de löpande kostnaderna inte blir högre än . Utredningens förslag ställer krav på behörighetsstyrning, logg- ning och åtkomstkontroll samt ändamålsbegränsning för den som medgetts elektronisk tillgång. Eftersom det enligt de föreslagna bestämmelserna är frivilligt för offentliga vårdgivare och kommunala myndigheter att begära elektronisk tillgång till uppgifter i HOSP- registret, är det vidare utredningens bedömning att förslagen inte får några negativa konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Den kommunala självstyrelsen har beaktats fullt ut vid utformningen av förslagen. Utredningen gör bedömningen att förslagen kommer att leda till ökad effektivitet och säkerhet vid behandling av uppgifter från regi- stret och därmed också minskade kostnader för berörda aktörer. 9.3.3Förslaget om att ta bort bestämmelser som ger vissa myndigheter möjlighet att ha direktåtkomst Utredningen föreslår att bestämmelserna som ger , Transport- styrelsen och offentliga vårdgivare möjlighet att ha direktåtkomst till uppgifter i tas bort. Eftersom förväntas besluta att medge dessa myndigheter elektronisk tillgång till uppgifter i samma utsträckning som enligt nuvarande reglering, när den tillgång som föreslås till vissa uppgifter på internet inte bedöms tillräcklig, bedöms förslaget inte få några beaktansvärda konse- kvenser för de berörda myndigheterna eller för de registrerade. Det förväntas inte heller medföra några kostnadsökningar, förutom för det initiala beslutsfattandet som berörs i avsnitt 9.3.2. 9.3.4Förslaget om att ta bort möjligheten till regelmässigt utlämnande på medium för automatiserad behandling Utredningen föreslår att möjlighet till regelmässigt utlämnande på medium för automatiserad behandling tas bort. ska dock i enstaka fall få lämna ut uppgifter i HOSP- registret genom annat elektroniskt utlämnande än direktåtkomst utan föregående samråd med . Detta innebär att på samma sätt som t.ex. kommer att kunna besvara enstaka manuellt gjorda förfrågningar om innehållet i registret genom mejl utan att först samråda med Integritetsskydds- myndigheten och fatta ett formellt beslut. Förslaget kan medföra konsekvenser för de myndigheter och andra aktörer som regelmässigt lämnar ut upp- gifter ur till på medium för automatiserad behand- ling. För myndigheter och vårdgivare kommer eventuella negativa konsekvenser att begränsas av utredningens förslag i avsnitt 7.6 som ger möjlighet att genom en sökfunktion på internet kon- trollera behörighet. För myndigheter och vårdgivare föreslås dess- utom i avsnitt 8.3.2, i de fall detta inte är tillräckligt, en möjlighet för att medge dem elektronisk tillgång till uppgifter i . Förslaget främjar flexibilitet och förväntas tillsammans med övriga förslag bidra till en effektivare hantering. Det förväntas inte medföra några kostnader, förutom för det initiala beslutsfattande som berörs i avsnitt 9.3.2. 9.3.5Förslagen om nya ändamål för Utredningen lämnar flera förslag som innebär att uppgifterna i får behandlas för nya ändamål. Gemensamt för för- slagen är att de är nödvändiga för att vissa svenska myndigheter ska kunna fullgöra sina uppdrag. De som berörs av förslagen är, förutom de registrerade, , och E-hälsomyn- digheten. Förslagen förväntas inte i sig medföra några negativa eko- nomiska konsekvenser. Inte heller för de registrerade bedömer utredningen att förslagen kommer att innebära några negativa konsekvenser. Konsekvenserna för den personliga integriteten berörs i avsnitt 7.4, 7.5 och 8.7. Utredningen gör i avsnitt 9.3.1 bedömningen att förslaget om att får medge myndigheter och vårdgivare elektronisk tillgång inte får några konsekvenser för den kommunala självstyrel- sen. Det bedöms inte heller övriga förslag gällande får några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser när det gäller syssel- sättningen, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen förväntas bidra till en effektivare offentlig service i hela landet, samt i ett längre perspektiv ha vissa positiva effekter för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, särskilt i förhållande till bidragsbrottsligheten. Utredningens förslag: Lagändringarna om ombuds elektroniska tillgång till patientuppgifter och sammanhållen vård- och omsorgs- dokumentation träder i kraft . Författningsändringarna i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal och offentlighets- och sekretess- förordningen (2009:641) träder i kraft . Utredningens bedömning: Det behövs inga övergångsbestäm- melser. 10.1Förslagen om ombuds elektroniska tillgång till patientuppgifter och sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation Det är frivilligt för vård- och omsorgsgivare att, i enlighet med patientens eller omsorgsmottagarens medgivande, ge någon utanför hälso- och sjukvården respektive som denne känner personligen elektronisk tillgång till patientuppgifter respektive sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Vård- och omsorgs- givare kan således välja om de vill tillämpa regelverket efter att bestämmelserna har trätt i kraft. Förslagen förenas inte med några obligatoriska krav. Utredningen föreslår att det elektroniska utläm- nandet till en annan fysisk person får göras med samma teknik som får användas för sådant utlämnande som ger patienten eller omsorgs- mottagaren tillgång till sina egna uppgifter.1 En möjlighet till elek- tronisk tillgång för patienten finns enligt patientdatalagen. När det gäller hälso- och sjukvården bör det därför i många fall redan finnas tekniska lösningar på plats som är möjliga att anknyta till. I delbetänkandet föreslog utredningen att lagändringarna, dvs. lagen (0000:000) om sammanhållen vård- och omsorgsdokumen- tation och kvalitetsuppföljning samt följdändringar i annan lagstift- ning ska träda i kraft . Utredningen ansåg att det var angeläget att lagändringarna kan träda i kraft relativt snart, bl.a. för att skapa incitament för regioner, kommuner och företag att börja tillämpa dem.2 Motsvarande argument gäller enligt utredningen även för nu aktuella förslag. Det gäller bara en mindre lagändring som anknyter till befintlig lagstiftning och har ett nära samband med utredningens tidigare lämnade förslag. Av de skälen framstår det lämpligt om nu aktuella förslag kan träda i kraft som utred- ningens tidigare lämnade förslag. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna om ombuds elek- troniska tillgång till patientuppgifter och sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation samt de följdändringar som föreslås, träder i kraft . Det blir frivilligt att från och med ikraftträdandet tillämpa bestäm- melserna. Det bedöms inte behövas några särskilda övergångsbestäm- melser i denna del. 10.2Förslagen om elektronisk tillgång till HOSP- registret De förslag som lämnas i fråga om tillgång till på internet syftar till att öka den elektroniska tillgången till uppgifterna iregistret för att underlätta kontrollen av hälso- och sjukvårds- personalens behörighet. Det övergripande syftet är alltså att öka patientsäkerheten. Utöver detta förväntas ett genomförande av för- slagen medföra att hantering av förfrågningar om uppgifter i bli enklare och snabbare, vilket har efter- 1Jfr utredningens förslag till ändring i 5 kap. 5 § patientdatalagen (2008:355) respektive 2 kap. 13§ lagen (0000:000) om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och kvalitetsupp- följning (SOU 2021:4). Det föreslås att utlämnande får ske genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande. 2Se SOU 2021:4 s. 727. Utredningen anser därför att det är angeläget att författnings- ändringarna kan träda i kraft så fort som möjligt. De förslag som lämnas i fråga om annan elektronisk tillgång till har direkt påverkan på berörda myndigheters elek- troniska tillgång till uppgifter i . Den elektroniska tillgången är nödvändig och viktig. Syftet med förslagen är inte att hindra eller försämra den elektroniska tillgång som vissa myndig- heter har till uppgifterna, utan att förbättra tillgången så att motsvarande tillgång kan ges på ett säkrare sätt. Det är därför viktigt att det finns tillräckligt med tid före ikraftträdandet för att säker- ställa att den elektroniska tillgången till uppgifterna i registret är kontinuerlig och att det inte uppstår ett glapp i tillgången till upp- gifter till följd av ändringarna. Då förslagen kräver viss administ- ration kring beslutsfattandet och att vissa tekniska lösningar finns på plats vid ikraftträdandet gör utredningen, efter samråd med Social- styrelsen, bedömningen att ett ikraftträdande är möjligt först om . Enligt utredningen finns det inget som hindrar att det förberedande arbetet såväl med de tekniska lösningarna som samråd med påbörjas så fort regeringen utfärdat författningsändringarna. Inget hindrar heller att Socialstyrel- sen efter utfärdandet av förordningsändringarna beslutar om den elek- troniska tillgång som får finnas från och med ikraftträdandet. Författ- ningsändringarna föreslås träda i kraft . Inte heller i denna del behövs det några övergångsbestämmelser för de bestämmelser som utredningen föreslår. De nya bestäm- melserna bör kunna tillämpas vid ikraftträdandet på de uppgifter som redan finns i registret liksom på nya uppgifter som därefter tillförs registret. Inte heller i övrigt krävs det någon övergångsreglering. 11.1Förslaget till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) Direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande1 4 § Utlämnande genom direktåtkomst till personuppgifter är tillåten endast i den utsträckning som anges i lag eller förordning. Om en region eller en kommun bedriver hälso- och sjukvård genom flera myndigheter, får en sådan myndighet ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas av någon annan sådan myndighet i samma region eller kommun. Ytterligare bestämmelser om direktåtkomst och annat elektro- niskt utlämnande finns i 5 och 5 a §§ samt i 2 kap. och 4 kap. 11 § lagen (0000:000) om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och kvalitetsuppföljning. Paragrafen reglerar när direktåtkomst är tillåtet inom hälso- och sjukvården. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Paragrafens tredje stycke upplyser om att det finns ytterligare bestämmelser om direktåtkomst och annat elektroniskt utlämnande bl.a. i 5 a §. 5 a § Om den enskilde medger det får en vårdgivare ge en annan fysisk person som den enskilde uppger sig känna personligen tillgång genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande till sådana 1I lydelse enligt förslag i delbetänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg, SOU 2021:4. Kommentaren avser de ytterligare ändringar som utredningen föreslår i sitt del- betänkande i förhållande till det ändringsförslag som lämnats i delbetänkandet. uppgifter som avses i 5 § första stycket. Sådan tillgång ska på den en- skildes begäran kunna begränsas till uppgifter registrerade efter ett visst datum eller vid en viss vårdenhet. Om någon inom hälso- och sjukvårdspersonalen får anledning att misstänka att den enskildes medgivande enligt första stycket inte ger uttryck för den enskildes fria vilja eller att den enskilde varaktigt är i stånd att lämna ett medgivande enligt första stycket, är denne skyldig att genast anmäla detta till den vårdgivare som gett tillgången. Motsvarande gäller om misstanken avser att den enskilde inte känner den som fått tillgång personligen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om de krav på säkerhetsåtgärder som ska gälla vid sådan direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande som avses i första stycket. Paragrafen är ny. Den reglerar vårdgivares möjlighet att, i enlighet med patientens medgivande, ge någon utanför hälso- och sjukvården elektronisk tillgång till patientuppgifter om patienten. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.4. Det är frivilligt för vårdgivaren att ge den elektroniska tillgång som avses i paragrafen. Eftersom det rör sig om en frivillig bestäm- melse, finns det aldrig någon skyldighet för vårdgivaren att göra patientuppgifter elektroniskt tillgängliga för en annan fysisk person, även om patienten begärt detta. Ombudet får som mest ha elektronisk tillgång till samma uppgifter som patienten Vårdgivare får medge elektronisk tillgång till sådana uppgifter om patienten som får lämnas ut till honom eller henne och som behandlas för ändamålet vårddokumentation. Vårdgivaren får också under samma förutsättningar medge elektronisk tillgång till sådan doku- mentation som avses i 4 kap. 3 § första stycket första meningen, dvs. uppgifter om den åtkomst till uppgifter som förekommit om patien- ten(logglistor) (5 § och 4 kap. 3 § första stycket första meningen). Den som patienten genom sitt medgivande har utsett (ombudet) får således ha elektronisk tillgång till de uppgifter om patienten som patienten själv får ha sådan tillgång till. Detta är de uppgifter som ombudet maximalt får ges elektronisk tillgång till. Det finns inget som hindrar att vårdgivaren väljer att ge ombudet elektronisk till- gång till färre uppgifter. Patienten kan begränsa sitt medgivande när det gäller vilka upp- gifter som får omfattas av ombudets elektroniska tillgång. Vilka upp- gifter som denne får ha elektronisk tillgång till är således beroende av hur patientens medgivande är utformat, se nedan under rubriken till uppgifter registrerade efter ett visst datum eller vid en viss vårdenhet. Den som patienten genom sitt medgivande har utsett får inte ges elektronisk tillgång till sådana uppgifter som omfattas av sekretess i förhållande till patienten själv. Om det i undantagsfall förekommer sådana uppgifter, kan patienten framställa en begäran om att få ta del av allmänna handlingar och lämna sitt medgivande till att sådana uppgifter lämnas ut till den patienten utsett. Ombudet ska vara en fysisk person som patienten uppger sig känna personligen Den som ges elektronisk tillgång, ska vara en person som patienten uppger att den känner personligen. Med ”känna personligen” avses någon sorts relation i patientens privata sfär. Det kan t.ex. handla om en familjemedlem, en bekant, en granne eller någon annan person som patienten anser sig känna personligen. Det ställs inte några när- mare krav på vad det innebär att känna någon personligen. Det är ytterst patienten som får avgöra om den vill uppge att den känner någon personligen. Det är bara en fysisk person som patienten uppger sig känna personligen som får ges elektronisk tillgång. Juridiska personer får således inte ges någon elektronisk tillgång enligt paragrafen. Legala ställföreträdare i form av gode män eller förvaltare kan ha möjlighet att ta del av huvudmannens patientuppgifter redan i egen- skap av legal ställföreträdare. Det finns dock inget hinder mot att en person, som anser att den känner sin gode man eller förvaltare person- ligen, medger att denne får elektronisk tillgång trots att personen yrkesmässigt är t.ex. god man. Det finns inget hinder mot att en patient medger flera personer elektronisk tillgång. Man kan t.ex. tänka sig att en äldre person med flera vuxna barn vill ge samtliga barn elektronisk till- gång. Vårdgivare har dock ingen skyldighet att ge sådan tillgång. Under förutsättning att gällande krav på saklighet och opartiskhet iakttas kan vårdgivare ta fram rutiner för hur tilldelning av elek- tronisk tillgång ska gå till och kan exempelvis välja att införa rutiner för hur många personer som får medges elektronisk till- gång till en och samma patients uppgifter.