sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — Regeringen vill främja en ökad inves- teringstakt i välfärdsteknik i kommunsektorn och bedömer att ett underlag från en nationell samordnare kan bidra till ökad kunskap om vilka investeringar i välfärdsteknik som är mest ändamålsenliga. Medarbetare som får bidra med sin kompetens och som trivs i sin arbetsmiljö är en förutsättning för att verksamheterna ska kunna erbjuda en vård och omsorg av god kvalitet. För att attrahera fler till yrket behöver även de goda exemplen lyftas fram och arbetsgivarna förmedla att yrken inom vård och omsorg är meningsfulla och att det är en viktig bransch för välfärden. I många kommuner pågår det utvecklingsarbete inom vård och omsorg om äldre. Dessa goda exempel får dock ofta begränsad spridning bland relevanta aktörer. Olika sätt att åtgärda brister och möta utmaningar är att personalen kan lära av varandra, dela med sig av sina erfarenheter och skapa samarbete över kommungränserna. Det skulle kunna handla om olika lösningar för att undvika delade turer, skapa interprofessionella arbetsteam för att tillvara och dela kompetens vilket också gynnar patienten och brukaren eller hur välfärdsteknik har effektiviserat verksamheten och bidragit till ökad kvalitet för såväl brukarna som personalens arbetsmiljö. Inte minst kan det vara gynnsamt ur ett styrnings- och ledningsperspektiv att dra lärdomar från olika typer av organisationer, vilket också är en slutsats som Företagshälsor drar i rapporten , hälsa och organisation – hur hänger det ihop och varför? (2019). Irapporten framhålls bl.a. nyttan för offentlig och privat verksamhet av att utbyta erfarenheter i syfte att skapa en god arbetsmiljö. Samordnaren ges i uppdrag att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg för att främja en god arbetsmiljö och hållbar kompetensförsörjning. Sam- ordnaren ska genomföra uppdraget med beaktande av det som anges ovan om ett stärkt ledarskap, om att sprida goda exempel och om kunskapsbaserade metoder för genomförande av förändringsarbete i verksamheterna samt om att identifiera ändamålsenliga välfärdstek- niska lösningar utifrån de erfarenheter verksamheterna delar med sig av. I uppdraget ingår inte att lämna författningsförslag. Samordnaren ska göra följande: –Utifrån sina noga avvägda analyser, stödja och initiera förändrings- arbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera per- sonal, såväl män som kvinnor. –Föreslå kunskapsbaserade metoder för att säkerställa genom- förande och tillämpning av förändringsarbete i verksamheterna. –Stödja kommunerna i erfarenhetsutbyte om framgångsrikt ledar- skap och nya arbetssätt som bidragit till en god arbetsmiljö. Sär- skilt fokus ska läggas på att skapa förutsättningar för fortsatt erfarenhetsutbyte och samarbete efter att samordnarens uppdrag är slutfört. –Aktivt verka för att synliggöra och sprida goda exempel på arbets- sätt och arbetsvillkor inom kommunalt finansierad vård och om- sorg. –Till kommuner föreslå och förmedla goda exempel på välfärds- tekniska lösningar som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva och som bör prioriteras i syfte att avlasta personalen och effekti- verksamheten. –Utifrån sina verksamhetsnära observationer, lämna en slutrapport med rekommendationer och bedömningar av insatser på kom- munnivå för att främja en hållbar kompetensförsörjning. Rapporten ska även innehålla samordnarens iakttagelser om vilka välfärds- tekniklösningar som är mest ändamålsenliga och effektiva. Kontakter och redovisning av uppdraget Vid genomförandet av uppdraget ska samordnaren föra en dialog med framför allt SKL men även med andra relevanta myndigheter och aktörer som t.ex. , Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys, , , , , Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsor- gen (S 2018:11), Utredningen utveckling för god och nära vård (2017:01), Utredningen om framtidens socialtjänst (S 2017:03), Utredningen om fast omsorgskontakt (S 2019:02), Tillitsdelega- tionen (Fi 2016:03), Forte, samt företagshälsor. Samordnaren ska samråda särskilt med Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen utifrån sitt uppdrag om välfärdstekniklösningar i kommunerna i syfte att tillvarata potentiella synergier. Samordnaren ska ha ett utåtriktat och inkluderande arbetssätt och aktivt verka för att skapa goda förutsättningar att få genomslag bland berörda aktörer. Befintliga regionala strukturer för samverkan och erfarenhetsutbyte inom är här en viktig resurs att ta tillvara. I arbetet ingår också att på olika sätt delta i samhällsdebatten i frågor som berör uppdraget. Samordnaren ska och i den form som bestäms i dialog med () informera om arbetet. Uppdraget ska redovisas . Denna bilaga innehåller de indikatorer för uppföljning som föreslås i kapitel 8–11, vad respektive indikator mäter, källor och var indika- torerna redovisas. Kapitel 8 Förnya, behålla och utveckla kompetens Indikator 1: Andel omsorgspersonal (%) i särskilt boende med adekvat utbildning, vardagar Redovisas: webbplats och Kolada. Täljare: Antal omsorgspersonal i särskilt boende med adekvat utbild- ning, enligt schema multiplicerat med 100 för redovisning i procent. Nämnare: Totalt antal omsorgspersonal i särskilt boende enligt schema . Källa: Enhetsundersökning, , indikator nr 25. Indikatorns resultat redovisas i Exceltabellen: Resultat – Enhets- undersökningen om äldre och hälso- och sjukvård. Flik: SÄBO, kommun, län riket. Öppna jämförelser av hemtjänst och särskilt boende - Indikatorn redovisas även i Kolada: Mäter: Andel omsorgspersonal (enligt definition) med adekvat ut- bildning i särskilt boende under vardagar . I syfte att tillgodose de enskildas behov i enlighet med lag, veten- skap och beprövad erfarenhet måste det finnas tillgång till personal med adekvat utbildning. Ett högt värde är önskvärt. Nuvarande definition på utbildning: Med omsorgspersonal avses all den personal som utför vård- och omsorgsuppgifter inom social- tjänstens äldreomsorg, inklusive delegerade hälso- och sjukvårds- uppgifter,till exempel undersköterskor, vårdbiträden, äldrepedago- ger eller Silviasystrar. Här inkluderas även personal med högskole- utbildning inom vård- eller omsorgsområdet som tjänstgör som omsorgspersonal. Med adekvat utbildning avses: Utbildning enligt den äldre studie- ordningen: den äldre undersköterskeutbildningen om 32 eller , 31 veckors specialkurs, utbildning till skötare i psykiat- risk vård, vårdinriktad kompletteringskurs, tvåårig vårdlinje, mental- skötarutbildning, två eller tre terminer. Den äldre gymnasieutbildningen, det vill säga en treårig omvårdnads- linje eller omvårdnadsprogrammet (kurser om minst 1 350 gymna- siepoäng i karaktärsämnen). Studieordningen enligt Vård- och om- sorgsprogrammet GY 2011 (kurser om minst 1 400 gymnasiepoäng i programgemensamma karaktärsämnen samt programfördjupning inom geriatrik/gerontologi). Vissa specialistkompetenser, exempelvis äldrepedagoger, eller personal med högskoleutbildning inom vård- eller omsorgsområdet som tjänstgör som omsorgsper- sonal. Uppdateras enligt nya utbildningsmodellen . Kapitel 9 Stärk ledarskapet Indikator 1: Antal sjuksköterskor per antalet patienter i särskilt boende, vardagar. Redovisas: webbplats och i Kolada. Täljare: Antal sjuksköterskor i särskilt boende, under vardagarna enligt schema den . Nämnare: Antal personer som sjuksköterskorna enligt täljaren har ansvar för i det särskilda boendet plus eventuella hemsjukvårds- patienter som sjuksköterskorna ansvarar för. Källa: Enhetsundersökningen, , indikator B10. Indikatorns resultat redovisas i Exceltabellen: Resultat – Enhets- undersökningen om äldre och hälso och- sjukvård. Flik: SÄBO, kommun, län riket. Öppna jämförelser av hemtjänst och särskilt boende – Indikatorn redovisas även i Kolada: Mäter: Tillgång till sjuksköterskor i särskilt boende i vården och omsorgen om äldre under vardagar . Syftet med indikatorn är att öka kunskapen i kommunen och tydliggöra till- gången på hälso- och sjukvårdskompetens i särskilt boende. Kapitel 10 Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Indikator 1: Heltidsarbetande månadsavlönade inom omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning, andel (%). Redovisas: i Kolada. Täljare: Antal heltidsanställda (överenskommen syssel- sättningsgrad) månadsavlönade inom omsorg om äldre och personer Multiplicerat med 100 för redovisning i procent. Avser kommunalt anställda . Nämnare: Samtliga månadsanställda inom omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning. Källa: Kolada, SKR:s personal- och lönestatistik (novemberstati- stiken). Resultaten presenteras i Kolada under Jämföraren/Personal/ Heltidsresan. /verktyg/jamforaren/?_p=jamforelse&focus=1670 7&tab_id=115967 Mäter: Arbetskraftens fördelning på arbetsmarknaden vård och om- sorg om äldre och personer med funktionsnedsättning. Indikatorn omfattar endast kommunalt anställd personal. Indikatorn inkluderar även personal som arbetar inom funktionshinderområdet. Syftet med indikatorn är att öka kunskapen och tydliggöra hur arbetskraftens fördelning ser ut i kommunen. Indikator 2: Tillsvidareanställd månadsanställd personal inom vård och omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning, andel (%) Redovisas: i Kolada. Täljare: Antal tillsvidareanställda månadsavlönade inom omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning multiplicerat med 100 för redovisning i procent. Avser kommunalt anställda . Nämnare: Samtliga anställda inom samma verksamhetsområde (tillsvidareanställda månadsavlönade plus timanställda). Avser kom- munalt anställda . Källa: Kolada, SKR:s personal- och lönestatistik (novemberstatisti- ken). Resultaten presenteras i Kolada under Jämföraren/Personal/ Heltidsresan. /verktyg/jamforaren/?_p=jamforelse&focus=1670 7&tab_id=115967 Mäter: Anställningstryggheten på arbetsmarknaden vård och om- sorg om äldre och personer med funktionsnedsättning. Indikatorn omfattar endast kommunalt anställd personal. Indikatorn inkluderar även personal som arbetar inom funktionshinderområdet. Syftet med indikatorn är att öka kunskapen och tydliggöra hur anställ- ningstryggheten ser ut i kommunen. Indikator 3: Andel av den heltidsanställda månadsavlönade per- sonalen inom omsorg om äldre och personer med funktions- nedsättning som är män, andel (%). Redovisas: Beräknas från uppgifter i Kolada. Indikatorn finns inte redovisad utan beräknas som kvoten mellan täljare och nämnare. Täljare: Antal heltidsanställda (överenskommen syssel- sättningsgrad) månadsavlönade män inom omsorg om äldre och per- soner med funktionsnedsättning. Multiplicerat med 100 för redo- visning i procent. Avser kommunalt anställda . Nämnare: Samtliga heltidsanställda (överenskommen sysselsättningsgrad) månadsanställda inom omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättning. Avser kommunalt anställda . Källa: Kolada, SKR:s personal- och lönestatistik (novemberstati- stiken). Resultaten presenteras i Kolada under Jämföraren/Personal/ Heltidsresan. /verktyg/jamforaren/?_p=jamforelse&focus=1670 7&tab_id=115967 Mäter: Andel män som är kommunalt heltidsanställda månadsav- lönade på arbetsmarknaden för vård och omsorg om äldre och per- soner med funktionsnedsättning . Indikatorn omfattar endast kommunalt anställd personal. Indikatorn inkluderar även personal som arbetar inom funktionshinderområdet. Används i detta fall för att skatta könsfördelningen på arbetsmark- naden för vård och omsorg om äldre. Om det är vanligare att män arbetar heltid jämfört med hur kvinnorna arbetar ger denna indika- tor en överskattning av andelen män. Det gäller även om det är förhållandevis fler män som arbetar inom funktionshinderområdet jämfört men inom äldreomsorgen. Indikatorn används i syfte att öka kunskapen och tydliggöra hur fördelningen ser ut i kommunen. Kapitel 11 Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Strategi, utveckling och kompetens: Kommunen har styrande doku- ment om införande eller användning av e-hälsa eller välfärdsteknik inom , Indikator 1: Kommunen har styrande dokument för införande av eller användning av e-hälsa eller välfärdsteknik. Redovisas: webbplats. Täljare: Det finns eller det finns inte styrande dokument om infö- rande eller användning av e-hälsa eller välfärdsteknik i kommunen. Källa: enkätundersökning om e-hälsa och välfärds- teknik i kommunerna. Uppgifterna efterfrågas i undersökning om utvecklingen av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna och kan sedan hämtas från ”jämförelseverktyget e-hälsa”. I jämförelseverktyget finns kommunernas resultat under Styrande dokument och resurser. PxWeb – välj tabell () Mäter: Om det finns styrande dokument om införande eller använd- ning av e-hälsa eller välfärdsteknik i kommunen. Syftet är att tydlig- göra i kommunen om det finns styrande dokument för digitalisering. Indikator 2: Tillgång till internet för den enskilde i särskilda boenden för äldre. Redovisas: webbplats. Täljare: Det finns eller det finns inte tillgång till internetuppkopp- ling i särskilt boende. Källa: enkätundersökning om e-hälsa och välfärds- teknik i kommunerna. Uppgifterna efterfrågas i undersökning om utvecklingen av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna och kan sedan hämtas från ”jämförelseverktyget e-hälsa”. I jämförelseverktyget finns kommunernas resultat under Välfärds- teknik. PxWeb – välj tabell () Mäter: Tillgång till internetuppkoppling i särskilt boende. Syfte med indikatorn är att öka kunskapen i kommunen och tydliggöra hur infrastrukturen ser ut i särskilt boende i kommunen. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. – ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. 52.Vilja välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattandei kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer. En stärkt rättsprocess och en ökad lag föring. män och förvaltare – en översyn. En ny lag om ordningsvakter m.m. [38] Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. –ett snabbförfarande i brottmål. [46] Kommuner mot brott. Fri hyressättning vid nyproduktion. Immunitet för utställningsföremål. Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. –en del av den cirkulära ekonomin. [24] Använd det som fungerar. I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. Informationsöverföring inom vård och omsorg. God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). Boende på (o)lika villkor – merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. Hårdare regler för nya nikotinprodukter. Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. VAB för vårdåtgärder i skolan. [41] Tillgänglighetsdirektivet. välja vård och omsorg. En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Skolbibliotek för bildning och utbildning. Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. – mer tid till lärande. Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan.