sou · H9B349 · 2022-01-01 00:00:00 — I punkten 1 anges att funktionen ska samordna och stödja genom- förandet av kommunens arbete enligt lagen. Med detta avses att koordinera och hålla samman arbetet med att genomföra lagens krav på att ta fram en lägesbild, formulera en åtgärdsplan, följa upp arbetet och ta ett ansvar för samordningen av det lokala brottsförebyggande arbetet. Uppgiften innebär till exempel att skapa förutsättningar som främjar den interna samordningen mellan kommunens olika verksam- heter, bidra till kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning internt inom kommunen samt skapa stödjande strukturer såsom att ta fram rutiner eller hjälpmedel som underlättar arbetet. Enligt punkten 2 ska samordningsfunktionen utgöra kontakt- punkt för externa aktörer. Bestämmelsen innebär att det ska finnas en kontaktväg in och ut från kommunen när det gäller brottsföre- byggande frågor. I punkten 3, anges att samordningsfunktionen särskilt ska bidra till spridning av information till såväl kommuninvånare som andra aktörer. Med detta avses att berörda ska ges korrekt information om brottsligheten i kommunen och det brottsförebyggande arbete som bedrivs. Kommunstyrelsen, eller den nämnd som kommunfullmäktige beslutar, ansvarar för ledningen av kommunens brottsförebyggande arbete och för att kontinuerligt rapportera om det brottsförebyggande arbetet till kommunfullmäktige. Paragrafen anger vem som ansvarar för ledningen av det brottsföre- byggande arbetet i kommunen. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.6. Bestämmelsen innebär att det som utgångspunkt bör vara kom- munstyrelsen som ansvarar för uppgifterna enligt denna lag men att fullmäktige enligt 6 kap. 2 § kommunallagen kan bestämma att en annan nämnd ska fullgöra ansvaret enligt lagen. Av bestämmelsen framgår vidare att fullmäktige ska få regel- bunden information om brottsproblemen i kommunen och om det arbete som bedrivs, till exempel om vilka konkreta aktiviteter som planeras och genomförs. 1973:1, Kungl. Maj:ts proposition till angående stats- verkets tillstånd och behov under /74 bilaga 4. 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning m.m. 1979/80:1 om . 1983/84:111 med förslag till polislag m.m. Prop. 1985/86:1 med förslag till ny plan- och bygglag. 1991/92:150 med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. 1997/98:165, Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden . 2002/03:1, Budgetproposition . 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2009/10:80, En reformerad grundlag. 2009/10:165, Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag. 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. 2017/18:151, En generell rätt till avtalssamverkan. 2017/18:186, Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 2017/18:249, God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälso- politik. 2019/20:188, genomförande av Agenda 2030. 2020/21:132, En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021-2025. 2020/21:163, Förebyggande av våld i nära relationer. 2020/21:170, Barn som bevittnar brott. SOU 1994:122, Trygghet mot brott i lokalsamhället. SOU 1995:146, Trygghet mot brott – rollfördelning och samverkan. SOU 1999:61, Brottsförebyggande arbete i landets kommuner. SOU 2004:100, Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2011:35, Bättre insatser vid missbruk och beroende. SOU 2017:112, Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende. SOU 2018:37, Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. SOU 2019:13, Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. SOU 2020:8, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärds- uppdraget. SOU 2020:46, En gemensam angelägenhet. SOU 2020:47, Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag. SOU 2021:11, Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven. SOU 2021:25, Struktur för ökad motståndskraft. SOU 2021:38, En ny lag om ordningsvakter m.m. Departementsserien (Ds) Ds 1996:59, Allas vårt ansvar – ett nationellt brottsförebyggande program. Ds 2020:20, Översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. Ds 2021:13, Nationell plan för trygghet och studiero. Dir. 1996:48, Genomförandet av det nationella brottsförebyggande programmet. Dir. 1998:31, Tilläggsdirektiv till arbete. Dir. 2019:103, Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott. Dir. 2020:17, En nationell samordnare för Agenda 2030. Dir. 2020:32, En parlamentarisk trygghetsberedning. Dir. 2020:68, Samordnade insatser vid samsjuklighet i form av miss- bruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. betänkande 2016/17:JuU21 punkt 2, rskr. 2016/17:224, Unga lagöverträdare. betänkande 2020/21:JuU17, Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. betänkande 2020/21:FiU28, genom- förande av Agenda 2030. betänkande 2017/18:KU33 punkt 17, rskr. 2017/18:213, Kommunala och regionala frågor. A2020/01734, Uppdrag till Delegationen mot segregation och att utveckla ett rikstäckande index. A2020/02651, Uppdrag om sociala insatser i utsatta områden. Fi2021/00763, Uppdrag att undersöka förutsättningarna för stärkt platssamverkan i . Ju2014/05328 och Ju2013/07422, Uppdrag om utvärdering av arbetet med sociala insatsgrupper. Ju2015/06464, Uppdrag till om förstärkt stöd och samordning av det brottsförebyggande arbetet. Ju2017/01526, Uppdrag till att utveckla det nationella stödet och samordningen för brottsförebyggande arbete. Ju2018/02430, Uppdrag till Kriminalvården om försöksverksamhet med inslussningsprogram. Ju2019/02027, Ju2010/02161, Ju2016/03810, Ju2018/03621 (delvis) och Ju2018/03622 (delvis), Uppdrag att ta fram ett nationellt avhopparprogram. Ju2019/03304, Uppdrag till om informations- delning i arbetet för att förebygga brott. Ju2020/01660 och Ju2020/04577 (delvis), Regleringsbrev för budget- avseende . Ju2020/04577 (delvis) Ju2020/00540, Ju2018/03329 m.fl., Reglerings- brev för avseende . S2019/04727 (delvis), Ändring av uppdraget om öppna insatser utan samtycke. S2019/05315, Regleringsbrev för avseende Social- styrelsen, beslut . S2020/01591 (delvis), Uppdrag att fördela utvecklingsmedel och ge kompetensstöd för arbete mot våld i nära relationer m.m. S2020/06860, Regleringsbrev för avseende Social- styrelsen, ändringsbeslut . S2020/09554, Uppdrag till Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd att ta fram en handlingsplan för brottsförebyggande föräldraskapsstöd. U2017/01236, Uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga. U2020/00363, Ändring av uppdraget att genomföra ett utvecklings- arbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga samt förlängd tid för uppdraget. Regeringens skrivelser och promemorior A2012/00174, Kommuner som ska omfattas av urbant utvecklings- arbete . A2020/02652, Ett som håller ihop – Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla. Ju2014/05328 och Ju2013/07422, Uppdrag om utvärdering av arbetet med sociala insatsgrupper. Ku2018/01462, Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation. S2018/04678–1, En nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 2014/15:146, Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism. 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 2016/17:126, Tillsammans mot brott. 2017/18:230, Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling. 2020/21:63, Redovisning av åtgärder i enlighet med målsätt- ningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Myndighetsrapporter, beslut m.m. Agenda 2030-delegationen (2017), I riktning mot en hållbar välfärd, Agenda 2030-delegationens nulägesbeskrivning och förslag till handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. (2019a), Brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv och åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen, Rapport 2019:20. (2019b), BID – en samverkansmodell mellan fastighets- ägarna, /sv/samhallsplanering/stadsutveckling/ brottsforebyggande-och-trygghetsskapande-atgarder/metoder/ samverkansmodeller/bid/ []. (2020), PBL kunskapsbanken – en handbok om plan- och bygg- lagen, /sv/PBL-kunskapsbanken/ []. Brå (2012), Samverka för att förebygga återfall i brott, nr 20 om lokalt brottsförebyggande arbete. Brå (2015), Förstärkt stöd till – och samordning av – det lokala brottsförebyggande arbetet. Redovisning av ett regeringsuppdrag. Brå (2016a), Kriminella nätverk och grupperingar, Polisers bild av maktstrukturer och marknader, Rapport 2016:12. Brå (2016b), It-inslag i brottsligheten och rättsväsendets förmåga att hantera dem, Rapport 2016:17. Brå (2016c), Insatser mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden, Rapport 2016:20. Brå (2017a), Brottsutvecklingen i fram , Rapport 2017:5. Brå (2017b), Kostnader för brott, En litteraturöversikt över metoder, resultat och utmaningar i forskningen om kostnader för brott, Rapport 2017:8. Brå (2017), Nationellt och lokalt brottsförebyggande arbete. Milstolpar och exempel 1993 – 2016. Brå (2018a), Utvecklingen i socialt utsatta områden i urban miljö 2006–2017, En rapport om utsatthet, otrygghet och förtroende utifrån Nationella trygghetsundersökningen, Rapport 2018:9. Brå (2018b), Polisens arbete med medborgarlöften, Fallstudier från fyra områden i , Rapport 2018:14. Brå (2019a), Dödligt våld i –2017 Omfattning, utveckling och karaktär, Rapport 2019:6. Brå (2019b), Nordiska studier om brottslighet bland personer med utländsk och inhemsk bakgrund. En kartläggande litteraturöversikt av publicerad forskning och statistik 2005–2019. Brå (2019c), Brå rustar det brottsförebyggande arbetet i utsatta områden, /om-bra/nytt-fran-bra/arkiv/press/2019- 06-18-bra-rustar-det-brottsforebyggande-arbetet-i-utsatta- omraden.html []. Brå (2020a), Nationella trygghetsundersökningen 2020, Om utsatthet, otrygghet och förtroende, Rapport 2020:8. Brå (2020b), Skolundersökningen om brott 2019, Rapport 2020:11. Brå (2020c), Samordnade insatser för klienter med villkorlig fri- givning, Utvärdering av Kriminalvårdens försöksverksamhet med inslussningsgrupper, Rapport 2020:15. Brå (2020d), Det brottsförebyggande arbetet i , Nuläge och utvecklingsbehov . Brå (2020e), Kommunernas brottsförebyggande arbete och identi- fierade problem, En jämförelse mellan NTU och Brås enkät till samordnare i kommuner, Kortanalys 4/2020. Brå (2020f), Kriminalstatistik 2019. Personer lagförda för brott. Brå (), Samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete, 3 uppl. Brå (2021a), Remissvar , Dnr 0363/20. Brå (2021b), Informationsdelning mellan socialtjänst och polis, i brottsförebyggande arbete med barn och unga, Rapport 2021:2. Brå (2021c), Det brottsförebyggande arbetet i . Nuläge och utvecklingsbehov . Brå (2021d), Situationell prevention, /forebygga- brott/forebyggande-metoder/situationell-prevention.html []. Brå (2021e), Nationell nätverksstruktur för det brottsförebyggande arbetet, /om-bra/pagaende-uppdrag-och- projekt/projekt/2021-04-13-nationell-natverksstruktur-for-det- brottsforebyggande-arbetet.html []. Brå (2021f), GVI (Sluta skjut), /forebygga- brott/forebyggande-metoder/gvi-sluta-skjut.html []. Brå (u.å.a), Ekonomiskt stöd, /forebygga- brott/ekonomiskt-stod.html []. Brå (u.å.b), Återfall i brott, /forebygga- brott/forebyggande-utifran-amne/aterfall-i-brott.html []. Center mot våldsbejakande extremism (2020), /om- cve/aktuellt/arkiv/nyhetsarkiv/2020-11-19-rad-fran-cve-till- kommuner.html []. Delmos (2020), Om segregation, /om-segregation/ []. (2015), Handledning för Personal- kostnader. Redovisning av olika personalkostnader i statliga myndigheter. (2021), Den hala tvålen, Verktyg och metoder för social hållbarhet i fysisk planering och stadsutveckling, Fi2019:A, /rapporter/2021/04/den-hala-tvalen-- verktyg-och-metoder-for-social-hallbar-i-fysisk-planering/ []. , FoU i Väst/GR (2015), SSPF – Ett fokus på ungdomar i riskzon, En implementeringsutvärdering av sam- verkan mellan skola, socialtjänst, polis och fritid för att motverka kriminalitet och missbruk, Rapport 2:2015. Kriminalvården (2021), Remissvar , KV 2020–14633. (2020a), Välj att sluta – En telefonlinje för personer som utövar våld i nära relationer, Slutrapport för en pilotverksamhet, Rapport 2020:17. (2020b), Lönar det sig med våldsföre- byggande arbete? Samhällsekonomisk analys av tvärsektoriellt främjande och förebyggande arbete i , Rapport 2020:24. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kom- muner och Landsting (2018), Överenskommelse om kommunernas krisberedskap 2019–2022, dnr 2018–09779 (MSB) 18/03101(SKL). (2016), Granskning av polisens brottsföre- byggande arbete inom ramen för samverkansöverenskommelser, Dnr A100.716/2015. (2017), Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen, Nationella operativa avdelningen, Underrättelseenheten, dnr HD44/14 A203.023/2016. (2018a), Förslag på åtgärder för att bryta utveck- lingen när det gäller allmän ordning och säkerhet framför allt med koppling till utsatta områden, dnr. A598.518/2018. (2018b), Slutrapport av brotts- förebyggande och trygghetsskapande arbete samt styrande dokument, dnr A 841.321/2016, version 1.0. (2019a), Kriminell påverkan i lokalsamhället – En lägesbild för utvecklingen i utsatta områden, Nationella operativa avdelningen, Underrättelseenheten, dnr A309.000/2018. (2019b), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, dnr A457.772/2019. (2021), Remissvar , A560.164/2020. ), Polisens volontärer, []. (2008), Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16). (2010), Polisens brottsförebyggande arbete – har ambitionen uppnåtts?, RiR 2010:23. (2018), Den kommunala finansieringsprincipen – tillämpas den ändamålsenligt? (2020), Rutavdraget – konsekvenser av reformen (RiR 2020:2). (2018), Redovisning av uppdrag att utvärdera det vålds- förebyggande programmet in Violence Prevention (2015:518). (2020a), Bedöma risk och behov för barn och unga som begår brott eller har annat normbrytande beteende, Kunskaps- stöd för . (2020b), Delredovisning av plan för arbetet inom uppdraget kompetens och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, . social utvärdering (u.å. ), Communities that care (CTC), /sv/publikationer/interventionslista- sbu-databas/communities-that-care-ctc []. (2020), Genomförandet av Agenda 2030 i , Statistisk lägesbild 2019, reviderad . Statskontoret (2010), utveckling, En utvärdering av statliga myndigheters medverkan i de lokala partnerskapen, Rapport 2010:20. Statskontoret (2011), Kommunalt självstyre och proportionalitet, Rapport 2011:17. Statskontoret (2019), Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys, 2019:2. Statskontoret (2020a), Agenda 2030 i myndigheter, kommuner och regioner, Slutrapport 2020:15. Statskontoret (2020b), Utvärdering av satsningarna på Brottsföre- byggande rådet, 2020:13. Statskontoret (2021), Mäns våld mot kvinnor En analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin, 2021:3. (2021), Trygghetsprogram 2020-2023, stad/politik-och-demokrati/styrdokument/trygghetsprogrammet -2020-2023.pdf []. Säkerhetspolisen (2020), . Litteratur, rapporter, artiklar m.m. Andershed, A-K. och Andershed, H. (2019), Risk- och skydds- faktorer för normbrytande beteende bland unga: Att använda teori och forskning i praktiken. I Barn och unga som begår brott eller riskerar att begå brott. Kunskapsstöd för om att identifiera, utreda och bedöma behov, : . , C., , och , K. (2014), Utvärdering av multisystemisk terapi för ungdomar med allvarliga beteende- problem. , , Polislagen, En kommentar, Juridik, version 14, digitalt ISBN 9789139314264. , O., Estrada, F., , A., , F. (2020), Den ojämlika brottsligheten. Lagföringsutvecklingen i demografiska och socioekonomiska grupper 1973-2017, Rapport 2020:1, , . Ceccato, V., Vasquez, L., Langefors, L., Canabarro, A., , R. (2019), En trygg stadsmiljö: Teori och praktik för brottsföre- byggande & trygghetsskapande åtgärder. : miljö, . E., & Felson, M. (1979), Social change and crime rate trends: A routine activity approach. , 44(4). Didón, L. U. m.fl. (. 2020 ), (2010:900) En kommentar, Digitalt ISBN 9139312857, Juridik. (u.å.a), / []. (u.å.b), Hur och varför brottsförebyggande?, /hur-varfor/ []. Gerell, M., , P-O., Nilvall, K. & , S. (2020), Att vända utvecklingen – från utsatta områden till trygghet och del- aktighet, in (MAIPUS 26). (2015), Sociala investeringsfonder i . Fakta och lärdomar. , , , C. och . (2020), Processutvärdering av Sluta skjut, , FOU Rapport 2020:3. Jernbro, C. och , S. (2017), Våld mot barn 2016. En nationell kartläggning. Libak , , Exit-forløb med rockere og bandemedlemmer Aftaler om exit under rammemodellen, 2. Delrapport, Justits- ministeriets forskningskontor, , 93469-03-7. (2012), Vänd dem inte ryggen, Socioekonomisk analys av destruktiva subkulturer, . , , , I. (2013), Intoleransens pris. En socioekonomisk analys av vit makt-rörelsen och Kungälvs- modellen. . och Wadeskog A. i samarbete med Idéer för livet och Akta huvudet, och Allmänna Arvsfonden (2012), Gatuvåldets ekonomi, Ett kom- munalt perspektiv. , I. och Wadeskog, A. (2013), Trygghetens värde – sociala risker ur ett ekonomiskt perspektiv. Rapport 2013:05, Läns- styrelsen . (2019), Alkoholens samhälls- ekonomiska konsekvenser, En beskrivande samhällsekonomisk studie, . (2019), Stöta på patrull – en om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6. , J. och , C. (2021a), Introduktion till kriminologi, Volym 1. , J. och , C. (2021b), Introduktion till kriminologi, Volym 2. Stiftelsen (u.å.a), Om BoTryggt2030, /om-botryggt-2030/ []. Stiftelsen (u.å.b), Om trygghet, []. (2020), Brottslighetens kostnader 2020. Rapporten framtagen av på uppdrag av 2020. Kommuner och Landsting (2013), Ta ett samlat grepp om trygghet och säkerhet. Kommuner och Regioner (2019), Kommunernas brottsförebyggande arbete kan lagregleras, https://old- skr.skr.se/arkiv/aldrenyheter/arkiveradenyheter/kommunernas brottsforebyggandearbetekanlagregleras.30676.html []. Kommuner och Regioner (2021a), Personalen i siffror, /ekonomijuridikstatistik/statistik/personalstatistik/ personalenisiffror.850.html []. Kommuner och Regioner (2021b), Kommunernas åtaganden, /tjanster/kommunerochregioner/ faktakommunerochregioner/kommunernasataganden.3683.html []. Kommuner och Regioner (2021c), Nätverk, /samhallsplaneringinfrastruktur/trygghetsakerhet/ brottsforebyggande/natverk.1659.html []. Kommuner och Regioner (2021d), Sociala insatsgrupper, /samhallsplaneringinfrastruktur/trygghetsakerhet/ brottsforebyggande/socialainsatsgrupper.648.html []. , K., m.fl. (2008), Insatser för unga lagöverträdare. En systematisk sammanställning av översikter om effekter på återfall i kriminalitet, IMS. metoder i socialt arbete, , . , P-O. H. och , M. (1997), Lokalt brotts- förebyggande arbete: organisation och inriktning, : Polis- högskolan. , J. Q., & Kelling, G. (1982), Broken Windows, Monthly, 249, s. 29-38. Danska regeringen (2018), Aftale mellem Regeringen (Venstre, og Det Konservative ), Socialdemokratiet og , /media/5475/aftaletekst- 29-juni-2018.pdf []. Danska (u.å.a), Politi- og strafferetsafdelingen, /ministeriet/departementet/politi-og- strafferetsafdelingen []. Danska (u.å.b), Implementering af aftale om reform af indsatsen mod ungdomskriinalitet – alle handlinger har konse- kvenser, /wp-content/uploads/2020/12/ Ny-og-faelles-ramme-for-SSP-samarbejdet.pdf []. Danska , (2021), SSP-uddannelse, www.socialstyrelsen. dk/projekter-og-initiativer/unge/ssp-uddannelse []. Det Kriminalpraeventive råd (u.å.a), Organisationen, []. Det Kriminalpraeventive råd (u.å.b), SSP og forebyggelsesmodellen, []. Det Kriminalpraeventive råd (u.å.c), Lokalt samarbejde, []. Finska (2016), Kriminalpolitiska avdelningen, Trygga tillsammans Nationellt program för brottsförebyggande –2020, publikation 51/2016. Finska (2017), Ett bra liv – En trygg vardag Statsrådets principbeslut om strategin för den inre säkerheten. 2017, publikationer 26/2017. Finska (2019a), Enska. Polisens strategi för förebyggande verksamhet 2019–2023, publikation 2019:12. Finska (2019b), , publikationer 2019:21. Norska Justis- og beredskapsdepartementet (2020), Politimeldingen – et politi for fremtiden, Meld. St. 29 (2019– 2020). (2015), Pressemelding fra Justisdepartementet, Kompetansesenter for kriminalitetsforebygging, kriminalitetsforebygging.5803992-314028.html []. (u.å.a), Om konfliktrådet, konfliktraadet.no/om- konfliktraydet.311335.no.html []. (u.å.b), SLT og politiråd, https://kriminalitetsforebygging. no/slt/politirad/ []. (u.å.c), SLT, []. Retsinformation.dk, Bekendtgørelse af lov om rettens pleje, LBK nr 1445 af 29/09/2020, /eli/lta/2020/1445 []. (2019) – Viden till Velfaerd, Det nationelle Forsknings- Analysecenter for Velfaerd m.fl., SSP-samarbejdet i det krimina- litetsforebyggende arbejde, Rapport 28, e-ISBN: 978-87-7119-700-6. Kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska utreda och lämna förslag om hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete. Brottslig- heten behöver motverkas med effektiva brottsbekämpande metoder och ändamålsenlig lagstiftning. Samhället måste också bedriva ett brett och utvecklat förebyggande arbete mot brott och återfall i brottslighet och för att förhindra att unga involveras i kriminalitet. Kommunerna har en viktig roll i detta arbete och flera centrala brottsförebyggande verktyg finns inom den kommunala verksamheten. •beskriva och analysera verksamheter inom kommunerna som kan bidra till det brottsförebyggande arbetet, •föreslå hur ett lagstadgat kommunalt ansvar för det brottsföre- byggande arbetet bör utformas och vilka verksamheter som bör omfattas av ett sådant ansvar, •lämna förslag som bidrar till att kommunerna på ett effektivt sätt kan fullgöra sitt ansvar för det brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska redovisas . Brottslighetens konsekvenser är allvarliga för både samhället och enskilda Brottsligheten medför negativa konsekvenser för såväl enskilda som för samhället i stort. Att drabbas av ett brott kan vara en traumatisk upplevelse och att bli utsatt för våld eller bevittna våld kan öka risken för olika former av fysisk och psykisk ohälsa, både på kort och på lång sikt. Brottsligheten kan även innebära negativa konsekvenser för per- soner som begår brott, exempelvis i form av sämre hälsa och ökad risk för självmord (Unga och brott i , 2013). Barn och unga är en särskilt utsatt grupp, både som brottsoffer och i de fall barn eller unga är gärningspersoner. Brottsligheten skapar också otrygghet i samhället och kan leda till att vissa områden blir mindre attraktiva för boende och för närings- idkare. Vidare visar forskning att brottslighetens ekonomiska konsek- venser för enskilda, näringsliv och samhälle är omfattande. En ung människa som hamnar i kriminalitet och utanförskap kan kosta sam- hället . Kostnaderna för mäns våld mot kvinnor beräknas uppgå till (se t.ex. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat förtryck, [SOU 2015:55]). Brottslighetens konsekvenser är inte jämnt fördelade i samhället, exempelvis är en mindre andel av befolkningen särskilt utsatt för brott. Brottsligheten drabbar även kvinnor och män på olika sätt. Exempelvis är kvinnor i högre grad utsatta för sexualbrott och våld i nära relationer medan män oftare utsätts för våld i offentliga miljöer. Kvinnor är också tydligt mer otrygga än män, som män och pojkar är kraftigt överrepresenterade bland individer som begår brott. En del brott är också vanligare på vissa platser i .