sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Orden ”” tas bort eftersom betalningsskyldigheten i det nya systemet inte be- stäms till ett visst belopp , utan för en enskild månad. Änd- ringen innebär en anpassning till månadssystemet. Vidare slopas ut- trycket jämkning och ersätts med uttrycket justering. Ändringen är föranledd av att det med beslut inte är fråga om en jämkningssituation. I bestämmelsen avses med beslut om skatt samt- liga sådana beslut, det vill säga både ett första beslut om skatt för ett beskattningsår och ett beslut om skatt efter omprövning av tidigare beslut om slutlig skatt för ett beskattningsår. Övervägandena finns i avsnitt 8.7. Paragrafen innehåller en bestämmelse som gör det möjligt för Försäk- ringskassan att driva in en bidragsskyldig förälders skuld till staten om föräldern bosatt sig utomlands eller bor i och i eller från ut- landet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom utmätning. Den nya 21 a § läggs till, vilket innebär att paragrafen blir tillämplig även när betalningsbeloppet bestäms genom en skälighets- bedömning i de fall där den bidragsskyldiga föräldern vägrar medverka till nödvändiga utredningsåtgärder. Vidare kan paragrafen tillämpas när betalningsbeloppet bestämts enligt nya 21 § andra stycket. Det handlar om fall där det är uppenbart att den bidragsskyldige på grund av inkomst eller förmögenhet eller någon annan omständighet har förmåga att betala ett högre betalningsbelopp. Kapitlet är nytt och innehåller särskilda bestämmelser för bidrags- skyldiga föräldrar som har ett överskott i inkomstslaget näringsverk- samhet som överstiger ett visst belopp per kalenderår. Bestämmel- serna i kapitlet, som handlar om beräkning av den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet, ska också gälla barn som har en inkomst som påverkar storleken på underhållsstödet enligt 18 kap. 30 §. Detta gäller oavsett om barnet har näringsinkomster eller inte. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.4. och 8.2. Paragrafen, som är ny, innehåller upplysningar om vilka slags bestäm- melser som finns i kapitlet och i vilka paragrafer dessa är införda. I paragrafen, som är ny, regleras vilka bestämmelser om underhålls- stöd som ska gälla för de personer som har ett visst överskott i in- komstslaget näringsverksamhet. Det innebär att för de personer som avses i bestämmelsen ska motsvarande äldre bestämmelser om närings- idkare gälla, se vidare kommentaren till 3 §. I paragrafen, som är ny, anges i vilka fall bestämmelserna i kapitlet ska tillämpas. I första stycket första punkten handlar det om att en bidragsskyldig förälder under en eller inom en ramtid har haft överskott i inkomstslaget näringsverksamhet och över- skottet uppgår eller förväntas uppgå till under det kalenderår som någon av de ifrågavarande månaderna med över- skott infaller under. Med ramtid avses den i 19 kap. 1 a § definierade ramtiden. Normalt bör det räcka att den bidragsskyldiga föräldern uppger att hen har eller förväntas ha inkomster på sådant sätt för att bestämmelserna i 19 a kap. ska gälla. I vissa situationer kan det, obe- roende av om den bidragsskyldiga föräldern har lämnat några upp- gifter eller inte, finnas fog för att göra en pröv- ning av om bestämmelserna i denna paragraf är uppfyllda. Av andra punkten följer att bestämmelserna i detta kapitel också ska gälla för en bidragsskyldig förälder, som enligt det senaste beslutet om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § SFL som fattats närmast det år betalningsskyldigheten avser, har överskott av näringsverksamhet som uppgår till under ett kalenderår. I andra stycket redogörs för att bestämmelserna i kapitlet inte ska gälla om inte överskottet uppgår till under ett kalenderår och att ett sådant mindre överskott inte heller ska beaktas vid beräkning av den betalningsgrundande inkomsten. Paragrafen, som är ny, är tillämplig i de fall där underhållsstöd läm- nas i form av utfyllnadsbidrag enligt 18 kap. 21 eller 24 §. I paragra- fen klargörs vilken betydelse en omprövning av det så kallade fiktiva betalningsbeloppet får för utfyllnadsbidraget. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för omprövning vid nytt beslut om slutlig skatt och ny procentsats enligt de äldre bestäm- melserna i 18 kap. 34 § SFB. I paragrafen, som är ny, regleras när utfyllnadsbidragets belopp ska ändras vid ändrat av beslut om skatt. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller vid jämkning av underhållsstöd enligt de äldre bestäm- melserna i 18 kap. 36 § SFB. I paragrafen, som är ny, regleras bidragsskyldig förälders betalnings- skyldighet mot . Paragrafen innehåller undantag från bestämmelserna i 19 kap. 2 och 3 §§ om att den bidragsskyldiga föräldern i förskott månatligen ska betala ett belopp till Försäkrings- kassan som motsvarar underhållsstödet samt att sådan betalnings- skyldighet ska fastställas i samband med att det meddelas ett beslut om underhållsstöd. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om fastställelse av betalningsskyldighet enligt bestämmelserna i 19 kap. 4 § SFB. Av paragrafen, som är ny, framgår att den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet beräknas på förälderns inkomstunderlag till den del underlaget överstiger . Om inkomstunderlaget understiger det beloppet är föräldern inte betalningsskyldig. Detta motsvarar vad som anges om inkomstunderlag för betalningsskyldig- het enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 10 § SFB. I paragrafen, som är ny, anges hur den bidragsskyldiga förälderns inkomst ska beräknas. Detta motsvarar vad som anges om inkomst- underlag för betalningsskyldighet enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 11 § SFB. I paragrafen, som är ny, regleras hur betalningsskyldigheten som fastställs för förfluten tid beräknas. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om inkomstunderlag för betalningsskyldighet enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 12 § SFB. Paragrafen, som är ny, anger hur den betalningsskyldiga förälderns överskott i inkomstslaget kapital ska beräknas. Bestämmelserna mot- svarar vad som anges om inkomstunderlag för betalningsskyldighet enligt bestämmelserna i 19 kap. 13 § SFB. I paragrafen, som är ny, anges hur den betalningsskyldiga förälderns överskott av näringsverksamhet ska beräknas. Bestämmelserna mot- svarar vad som anges om inkomstunderlag för betalningsskyldighet enligt de äldre bestämmelserna i 19 kap. 14 § SFB. Paragrafen, som är ny, reglerar hur studiemedel och studiestartsstöd ska beaktas vid bestämmandet av inkomstunderlaget för betalnings- skyldigheten. Detta motsvarar vad som anges om inkomstunderlag för betalningsskyldighet enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 15 § SFB. Paragrafen, som är ny, anger hur betalningsskyldigheten ska bestäm- mas för varje barn som har rätt till underhållsstöd. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om beräkning av betalningsbelopp enligt de äldre bestämmelserna i 19 kap. 16 § SFB. Paragrafen, som är ny, anger hur procenttalen, som ska användas vid beräkningen av betalningsbeloppet, ska bestämmas. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om beräkning av betalningsbeloppet enligt bestämmelsen i 19 kap. 17 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om avdrag för under- håll före beslut om betalningsskyldighet. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om beräkning av betalningsbeloppet enligt bestäm- melserna i 19 kap. 18 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller en möjlighet att frångå reglerna om bestämmandet av inkomstunderlag för betalningsskyldighet vid be- räkning av den bidragsskyldiga förälderns inkomst. Första stycket anger att betalningsskyldigheten kan bestämmas genom en skälighetsbedömning om det är uppenbart att förvärvs- förmågan väsentligen överstiger vad som motsvarar inkomsten som har räknats fram enligt bestämmelserna om inkomstunderlag för be- talningsskyldighet. Bestämmelsen blir också tillämplig på till exempel personer som är bosatta utomlands och vars inkomster därför inte ska beskattas i . Bestämmelsen motsvarar vad som anges om beräkning av betalningsbeloppet enligt de äldre bestämmelserna i 19 kap. 21 § SFB. Andra stycket motsvarar nya 19 kap. 21 § andra stycket, se kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen är ny. Den innehåller regler om nettoberäkning av den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet. Nettoberäkning för- utsätter att det finns en lagakraftvunnen dom om umgänge eller ett av socialnämnden godkänt umgängesavtal. Detta motsvarar vad som gäller om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal enligt de äldre bestämmelserna i 19 kap. 22 § SFB. I paragrafen, som är ny, anges hur umgängestillfällena ska beräknas. Be- stämmelsen motsvarar vad som gäller om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal enligt bestämmelsen i 19 kap. 23 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vad som gäller om det finns anledning att anta att umgänget inte följer vad som har fastställts i dom eller avtal. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal enligt bestämmelsen i 19 kap. 24 § SFB. Av paragrafen, som är ny, framgår från och med när den bidrags- skyldiga föräldern kan medges nettoberäkning. Bestämmelsen mot- svarar vad som gäller om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal enligt bestämmelsen i 19 kap. 25 § SFB. I paragrafen, som är ny, anges att betalningsbeloppet för ett barn aldrig får vara högre än det belopp som betalas ut i underhållsstöd till barnet betalningsskyldigheten avser. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om högsta betalningsbelopp enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 26 § SFB. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelse om avrundning av betalnings- beloppet och lägsta betalningsbelopp för när betalningsskyldigheten faller bort. Bestämmelsen motsvarar vad som anges om avrundning och lägsta betalningsbelopp enligt bestämmelsen i 19 kap. 27 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller de grundläggande bestämmelserna om betalningsskyldighet när den bidragsskyldiga föräldern bor utom- lands eller om föräldern bor i och i eller från utlandet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom utmätning. Bestämmelserna motsvarar vad som gäller enligt bestämmelserna i 19 kap. 28 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om betalning av underhållsbidrag när den bidragsskyldiga föräldern är bosatt utom- lands eller är bosatt i men får lön eller viss annan inkomst i eller från utlandet. Bestämmelserna motsvarar vad som gäller enligt bestämmelserna i 19 kap. 32 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om omprövning och änd- ring av betalningsbeloppet. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om omprövning och ändring av betalningsskyldighet enligt bestämmel- serna i 19 kap. 34 § SFB i dess lydelse som följer av prop. 2021/22:1. I paragrafen, som är ny, anges under vilka förutsättningar betalnings- skyldigheten ska ändras vid ändring av beslut om skatt. Bestämmel- sen motsvarar vad som gäller om omprövning och ändring av betal- ningsskyldighet enligt den äldre bestämmelsen i 19 kap. 35 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vad som gäller när den bidragsskyldiga föräldern antingen har betalat in ett för högt belopp eller betalat in ett för lågt belopp än vad betalningsskyldig- heten har bestämts till. Bestämmelserna motsvarar vad som gäller om omprövning och ändring av betalningsskyldighet enligt bestäm- melserna i 19 kap. 36 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse som gör det möjligt för att driva in en bidragsskyldig förälders skuld till staten om föräldern bosatt sig utomlands efter det att betalnings- skyldigheten har bestämts eller bor i och i eller från utlandet får lön eller annan inkomst som inte kan tas i anspråk genom utmätning. Paragrafen motsvarar vad som anges om att upphäva beslut om be- talningsskyldighet enligt de äldre bestämmelserna i 19 kap. 37 § SFB. Genom hänvisning till 16 §, som i jämförelse med 19 kap. 21 § i dess äldre lydelse har utökats med ett andra stycke, utvidgas möjligheten, i jämförelse med 19 kap. 37 § i dess äldre lydelse, till att bestämma betalningsbeloppet i de fall när det är uppenbart att den bidrags- skyldiga föräldern på grund av inkomst eller förmögenhet eller någon annan omständighet har förmåga att betala ett högre betalningsbelopp. Paragrafen, som är ny, reglerar vad som gäller när det sker ändringar i umgänget som beslutas av allmän domstol eller görs i avtal som god- känts av socialnämnden. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om omprövning och ändring av betalningsskyldighet enligt bestäm- melserna i 19 kap. 38 § SFB. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om upphävande av beslut om nettoberäkning. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om omprövning och ändring av betalningsskyldighet enligt bestäm- melserna i 19 kap. 39 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om anstånd. Bestäm- melserna motsvarar vad som anges om anstånd enligt bestämmelserna i 19 kap. 43 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om uttag av ränta på den skuld som uppstår om den bidragsskyldiga föräldern inte betalar betalningsbeloppet i rätt tid. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om ränta enligt bestämmelserna i 19 kap. 47 § SFB. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om indrivning för det fall den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalningsskyl- dighet. Bestämmelserna motsvarar vad som anges om indrivning enligt bestämmelserna i 19 kap. 49 § SFB. I paragrafen behandlas vissa frågor när det gäller omprövning av äldreförsörjningsstöd vid ändrade förhållanden. I tredje stycket andra strecksatsen tas ordet ”preliminärt” bort, vilket är föranlett av att preliminärt bostadsbidrag avskaffas i det månatliga bostadsbidrags- systemet. I stycket införs en ny tredje strecksats med anledning av särbestämmelserna gällande försäkrade som har ett visst överskott i inkomstslaget näringsverksamhet. Paragrafen upplyser om innehållet i 93 kap. Andra stycket första strecksatsen kompletteras med hänvisning till det nya 98 a kap. Paragrafen upplyser om innehållet i underavdelningen. Andra stycket kompletteras med en ny tredje strecksats som innehåller en hänvisning till det nya 98 a kap. och den nya rubriken ”bostadsbidrag till hushåll med överskott i inkomstslaget näringsverksamhet i 98 a kap.”. Paragrafen hänvisar till de kapitel som anger vad som har betydelse för rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek. Paragrafen kom- pletteras med hänvisning till nya 98 a kap. Paragrafen reglerar grundläggande principer för bostadsbidrag. Be- stämmelsen ändras som en följd av att det preliminära bostads- bidraget avskaffas i det nya månatliga beräkningssystemet och att bostadsbidraget ska bestämmas slutligt på grundval av den fastställda bidragsgrundande inkomsten. Övervägandena finns i avsnitt 8.4. I paragrafen anges hur länge ett beslut om bostadsbidrag får avse. Bestämmelsen ändras för att även täcka in det nya systemet med beslut som baseras på månatliga inkomster. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 8.4. Paragrafen upplyser om innehållet i 97 kap. Bestämmelsen komplet- teras med en ny första strecksats som lyder ”definitioner i 1 a §”. I andra strecksatsen, som motsvarar den första strecksatsen i nuva- rande bestämmelse, kompletteras hänvisningen med de nya 1 b–1 f, 3 a, 3 b, 4 a och 13 a §§. Paragrafen, som är ny, innehåller grundläggande definitioner för be- räkning av bostadsbidrag. Definitionerna för beräkning av bostads- bidrag är desamma som vid beräkning av den bidragsskyldiga föräl- derns betalningsskyldighet för underhållsstöd, se kommentaren till 19 kap. 1 a §. Paragrafen, som är ny, beskriver hur den bidragsgrundande inkoms- ten ska räknas fram. I första stycket anges att det är den försäkrades inkomst som ligger till grund för beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. I andra stycket anges att en inkomst ska beräknas för varje enskild månad inom ramtiden och enligt vilka bestämmelser en sådan beräk- ning ska göras. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. I paragrafen, som är ny, beskrivs hur inkomsterna inom ramtiden ska beaktas. Huvudregeln är att den bidragsgrundande inkomsten utgörs av den genomsnittliga inkomsten under period 1. I nya 1 d och1 e §§ redogörs för hur tillägg räknas fram. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. och 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur ett eventuellt tillägg från period 2 ska beräknas. Tillägget utgörs av den genomsnittliga månads- inkomsten till den del det överstiger den inkomst- gräns som definieras i den nya 1 f §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur ett eventuellt tillägg från period 3 ska beräknas. Ett tillägg från period 3 är kan vara aktuellt om den genomsnittliga månadsinkomsten över- stiger den inkomstgräns som definieras i nya 1 f §. Om ett tillägg gjorts för inkomster under period 2 enligt nya 1 d § ska hela det överskjutande beloppet från period 3 också läggas till den bidrags- grundande inkomsten. Om inget tillägg gjorts för inkomster under period 2 ska tillägget från period 3 ta hänsyn till den genomsnittliga inkomsten under period 2. Detta görs genom att det överskjutande beloppet från period 3 minskas med skillnaden mellan den inkomst- gräns som definieras i nya 1 f § och den genomsnittliga inkomsten under period 2. Detta innebär att det överskjutande beloppet från period 3 minskas med ett ”underskott” från period 2. Eftersom det är fråga om eventuella tillägg ska dock det beräknade beloppet be- aktas endast om det överstiger noll kronor. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur den inkomst som ska användas för att beräkna eventuella tillägg ska bestämmas. Den inkomstgräns som ska användas beräknas individuellt för den enskilda försäkrade. Det innebär att för makar beräknas inkomstgränsen till det belopp som innebär att hushållets bidrag skulle vara helt avräknat enbart med hänsyn till den enskilda makans bidragsgrundande inkomst. Inkomst- gränsen beror på storleken på det maximala bostadsbidraget, inklu- sive det enskilda hushållets bidrag till kostnader för bostad. Den del av det maximala bidraget som avser kostnad för bostad ska bestäm- mas med utgångspunkt i den del av det aktuella hushållets faktiska bostadskostnad som ska beaktas enligt 18, 20 och 21 §§ eller 26 och 28 §§. Det är de förhållanden som gäller den månad som bostads- bidraget avser som ska ligga till grund för beräkningen av inkomst- gränsen. Inkomstgränsen ska motsvara den bidragsgrundande inkomst som för den försäkrade skulle innebära ett bostadsbidrag som är exakt noll kronor. Vid bestämmandet av inkomstgränsen ska bortses från 16 respektive 25 §§, det vill säga ingen hänsyn ska tas till att bostads- bidrag som är inte betalas ut. För makar i hushåll utan barn ska för var och en av dem inkomstgränsen beräknas med utgångspunkt i vilka inkomster som beaktas för ensamstående utan barn enligt 24 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. I paragrafen anges vilka inkomster och vilken förmögenhet som in- går i den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadsbidrag. Första stycket första punkten kompletteras med hänvisning till de nya 3 a och 3 b §§. Andra punkten tas bort eftersom försäkrade med ett visst överskott i inkomstslaget näringsverksamhet inte ska hand- läggas i det månatliga beräkningssystemet. Tredje punkten och sjätte punkten kompletteras med hänvisning till den nya 4 a § respektive den nya 13 a §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Paragrafen är ny. Se kommentaren till 19 kap. 12 a §. Paragrafen, som är ny, motsvarar vad som anges om hur man be- stämmer överskott i inkomstslaget tjänst för bidragsskyldig förälder enligt 19 kap. 12 b §, se kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen, som är ny, reglerar vilka kapitalinkomster som ska ligga till grund för beräkningen av bostadsbidrag. gäller att slutligt bostadsbidrag bestäms efter det att beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 §SFL har meddelats. I det månatliga beräkningsystemet ska inkomst av kapital, till skill- nad från inkomst av tjänst, beräknas utifrån de uppgifter som har legat till grund för beslut om slutlig skatt. Om beslut om slutlig skatt inte har fattats ska inkomsten häm- tas från beslut om slutlig skatt som fattats avseende det senast tillgängliga inkomståret. Den framräknade inkomsten ska där- efter fördelas lika med en tolftedel på inom ramtiden. Om det har fattats ett beslut om slutlig skatt inom ramtiden ska överskottet avseende det senast tillgängliga inkomståret divideras med tolv och ingå med det beloppet för samtliga månader inom ramtiden fram till dess att ett nytt beslut om slutlig skatt fattas av- seende samma inkomstår eller ett senare inkomstår. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.2. I paragrafen finns bestämmelser om hur ett hushålls förmögenhet ska beaktas vid bestämmandet av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. Ändringen i första stycket innebär att tillägg ska göras med en tolftedel för varje enskild månad inom ramtiden. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.2. Paragrafen anger hur förmögenhet beräknas. Andra stycket ändras på så sätt att förmögenhet ska beräknas per som infaller inom ramtiden. Med ramtid avses enligt 1 a §. Ändringen innebär att den försäkrade inte längre be- höver uppskatta sin förmögenhet kommande årsskifte, det vill säga framåt i tiden. I stycket har ett förtydligande gjorts om att förmögen- heten bestäms med ledning av uppgifter som den försäkrade lämnar. Den sökande ska, i samband med ett årsskifte, vara anmälningsskyl- dig för förändring av förmögenhet som legat till grund för tidigare beräkning av förmögenhet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.2. I paragrafen, som är ny, regleras hur barns inkomst av kapital ska behandlas. Första stycket ändras på så sätt att barns överskott i in- komstslaget kapital ska läggas till den försäkrades inkomst . Ändringen är en följd av införandet av ett månatligt beräknings- system. I stycket förtydligas också att överskottet även fortsättnings- vis ska avse , dvs. utgångspunkten är att inkomsten under ett inkomstår ska beaktas för att sedan enligt 4 a § fördelas med en tolfte- del på vardera månaden . Andra stycket kompletteras med en hänvisning till den nya 4 a §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som avses med vissa andra inkomster när det gäller bidragsgrundande inkomst för bostads- bidrag. Första stycket kompletteras med orden ”inkomster beräknade ” som en följd av införandet av ett månatligt beräknings- system. Andra stycket tas bort. Ändringen innebär att nuvarande regel om att sådana studiebidrag, studiestartsstöd och skattefria stipendier som utbetalas , men som är hänförliga därpå, nu ska beaktas de utbetalas. Gällande regel har till- kommit för att undvika att en inkomst sent , som egentligen inte avser det året, reducerar rätten till bostadsbidrag så pass mycket att en betydande skuld blir oundviklig (se RÅ 2003 ref. 41). I det före- slagna regelverket är kontantprincipen vägledande och konstruktionen innebär ingen risk för skuldsättning i motsvarande situation. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.3. Paragrafen, som är ny, reglerar hur inkomster enligt 13 § ska be- stämmas. I den mån inkomster enligt 13 § första och fjärde punkterna framgår av redovisade uppgifter i sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. SFL bör den bidragsgrundande inkomsten bestämmas med ledning av uppgifterna i deklarationerna. Se vidare kommentaren till 3 b §. Merparten av de inkomsttyper som anges i 13 § redovisas inte i arbetsgivardeklaration utan behöver bestämmas med ledning av för kända uppgifter eller den försäkrades egna uppgifter. I vilka situationer andra uppgifter ska användas och vilka krav som ska ställas på sådana upp- gifter får även här avgöras i rättstillämpningen. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.3. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om beräkning av bostadsbidrag till barnfamiljer.