sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — En stor del av kultursektorn är beroende av en betalande publik som går på konserter, filmer, dansföreställningar, författarsamtal, teater- föreställningar och utställningar.4 De restriktioner för allmänna sam- mankomster och offentliga tillställningar som infördes för att motverka smittspridningen av covid-19 medförde därför en kris för konstnärer och verksamheter som är beroende av publik på plats. Krisen omfattar också de verksamheter som möjliggör och stödjer sådan konstnärlig verksamhet, till exempel arrangörer, galle- rister, producenter samt ljud- och ljustekniker. Förbudet mot folk- samlingar blev i praktiken ett näringsförbud för alla dessa verksam- heter. För många av dem som arbetar i kultursektorn har detta även slagit hårt mot deras privata ekonomiska situation. Många har behövt söka sig till andra branscher för att försörja sig. 4Kleppe med flera 2019. Covid-19-pandemins effekter på kulturen 2.1.2Kultursektorn är en av de hårdast drabbade sektorerna till hur omsättningen för olika branscher utvecklades procen- tuellt januari–jämfört med , så var kultur, nöje och fritid den tredje mest drabbade sektorn under pandemin. Endast hotell och restaurang samt uthyr- ning, fastighetsservice, reseföretag med mera förlorade procentuellt sett mer i omsättning under samma period.5 Över för- lorade kultur-, nöje- och fritidsbranscherna totalt av sin omsättning jämfört med föregående år (se avsnitt 2.1.6).6 Även internationellt har kultursektorn varit bland de hårdast drabbade sektorerna vilket konstateras i en studie av : Cultural and creative sectors are among the hardest hit by the pandemic, with large cities often containing the greatest share of jobs at risk. The dynamics vary across sub-sectors, with venue-based activities and the related supply chains most affected. Policies to support firms and workers during the pandemic can be ill-adapted to the non-traditional business models and forms of employment in the sector. In addition to short-term support for artists and firms, which comes from both the public and private sector, policies can also leverage the economic and social impacts of culture in their broader recovery packages and efforts to transform local economies.7 2.1.3Olika delar av sektorn har drabbats olika hårt I sin rapport påpekar att pandemin har drabbat de olika delbranscherna inom kultursektorn olika hårt. De delbranscher vars verksamhet är bunden till en fysisk plats och som är beroende av att människor möts fysiskt är naturligt nog de som har drabbats värst av restriktioner mot allmänna sammankomster och offentliga till- ställningar.8 hävdar att vissa delar av kultursektorn, till exem- pel plattformar online, kan ha dragit nytta av den ökade efterfrågan på streaming av kulturellt innehåll som har följt av restriktionerna. Men de som har vunnit på den ökade efterfrågan har till stor del varit de största företagen i branschen.9 5Andersson, M. 6Statistiska centralbyrån 2021. Se även Myndigheten för kulturanalys 2021. Se även Kulturanalys . Covid-19-pandemins effekter på kulturen Även i är det den kultur som är beroende av en fysiskt närvarande publik som på grund av restriktionerna har drabbats värst av pandemin.10 Kulturverksamheter som inte är lika beroende av fysiska möten har klarat sig jämförelsevis bra. Exempelvis visar Svenska Bokhandlareföreningens och Svenska Förläggareföreningens rapport om försäljning av fysiska böcker och ljudböcker att för- säljningen har ökat under pandemin.11 Likaså har verksamheter som redan verkar på en digital arena och med digitala plattformar, exem- pelvis nätbokhandeln och streamingtjänster, klarat sig bra under pandemin.12 De verksamheter som har en offentlig huvudman och offentlig grundfinansiering har, naturligt nog, klarat sig bättre genom krisen än de verksamheter som i högre utsträckning är beroende av egen- intäkter i form av biljettförsäljning, entréavgifter, gager eller upp- dragsersättning. Det innebär att till exempel fria scenkonstgrupper, kommersiella musikaktörer och biografer generellt haft en svårare ekonomisk situation än statliga, regionala och kommunala kultur- institutioner. Även konstnärer och andra yrkesgrupper inom kultursektorn som verkar som frilansare har enligt våra intervjuer drabbats hårt under pandemin. När kulturinstitutioner har ställt in eller skjutit upp publik verksamhet har det inneburit att arbetstillfällen och uppdrag uteblivit. Många konstnärer och andra yrkesverksamma i kultur- sektorn har också haft svårt att få del av generella näringslivsstöd och trygghetssystemen (se avsnitt 2.3.3 och 3.3.3), vilket har bidragit ytterligare till deras ekonomiskt utsatta situation under pandemin. Flera verksamma inom kultursektorn har därtill behövt söka sig till andra sektorer för att försörja sig (se avsnitt 2.1.10) och vi har även tagit del av historier om frilansande konstnärer som behövt använda sina privata besparingar för att klara sig ekonomiskt under pandemin. 10Myndigheten för kulturanalys 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen 2.1.4Den publika verksamheten har förändrats eller ställts in Restriktionerna och rekommendationerna för att begränsa smitt- spridningen har lett till lågt eller i vissa fall obefintligt kulturutbud, särskilt vad gäller det utbud som kräver fysisk interaktion.13 Verk- samhet som föreställningar, konserter, utställningar, föreläsningar och workshops har ställts in. Bibliotek, arkiv och museer har varit stängda eller haft begränsade öppettider och begränsad service. Allmänhetens tillgång till deras verksamheter och samlingar har därmed försämrats under pandemin. Kulturutbudet och samlingar har under pandemin i stället tillgänggjorts digitalt, och vissa aktivi- teter har också flyttats utomhus med färre deltagare. Reserestriktionerna har dessutom inneburit att kulturaktörer har haft svårt att bedriva planerad verksamhet utomlands och inte heller kunnat presentera internationell konst eller internationella artister för den svenska publiken.14 Människors attityder till att delta vid kulturevenemang har också påverkats under pandemin.15 Enligt Myndigheten för kulturanalys medförde förbudet mot allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än 50 deltagare en negativt normerande in- verkan på besökares vilja att samlas fysiskt för kulturella aktiviteter . Även den allmänna smittspridningen som sådan bidrog till att deltagare själva valde att inte besöka fysiska kultur- evenemang; särskilt gällde detta den äldre målgruppen.16 Trots att inte vidtog lika strikta restriktioner som sina grannländer visar en kartläggning från Kulturanalys inga tydliga tecken på systematiska skillnader mellan hur de nordiska ländernas kultur- sektorer drabbats av pandemin.17 2.1.5Följden har blivit ett kraftigt intäktsbortfall Inställd verksamhet har medfört intäktsbortfall under pandemin, och för verksamheter som inte har en offentlig huvudman med till- hörande grundfinansiering har detta inneburit en ekonomisk kris. Eftersom offentliga kulturinstitutioner generellt också är beroende av 13Myndigheten för kulturanalys 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen exempelvis biljettförsäljning, entréavgifter, bokningar, uthyrnings- verksamhet och försäljning från butik och servering så drabbades även de ekonomiskt, men inte lika hårt som de privata verksamheterna och det fria kulturlivet.18 Vissa offentliga kulturinstitutioner är mer beroende än andra av egna intäkter, till exempel museer som och . Dessa har också påverkats mer av pandemin än kulturininstitutioner som inte är lika beroende av egna intäkter. Med de inställda evenemang som följde av pandemin försvann även de sponsringsintäkter som har varit viktiga inkomstkällor för arrangörer av större evenemang. Detta har framgått av våra inter- vjuer med företrädare för evenemangsnäringen. Sponsring är en betydelsefull inkomstkälla för större evenemang som till exempel out West, Åre Sessions och Lollapalooza . Både offentliga institutioner, det fria kulturlivet och privata verksamheter och arrangörer har alltså påverkats ekonomiskt som en effekt av restriktionerna, och av våra intervjuer framgår att samt- liga aktörer bedömer att de ekonomiska utmaningarna kommer dröja kvar även efter pandemin.19 2.1.6Samtliga konstområden är drabbade presenterade statistik över kultur- företagens totala omsättning under covid-19-pandemin.20 Denna statistik bekräftar att kultursektorn är bland de branscher som påverkats mest av pandemin. Företag som bedriver kulturell verk- samhet hade en minskad omsättning på , jämfört 2019. De sökande till 2020 redovisade ett intäktsbortfall för perioden mars–på närmare 300 miljoner kronor.21 För stöd för inställda och uppskjutna evenemang uppgick summan av sökandes uppskattade intäktsbortfall och merkostnader till mars–september 2020.22 18Svensk Scenkonst 2021. 19Se Svensk Scenkonst 2021 för ett liknande resultat. 22Statens kulturråd 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen I fackförbundet enkätstudie , vilken rik- tades till yrkesverksamma inom scen- och filmområdet, uppgav av de svarande med visstidsanställningar att de hade haft inkomster som var lägre än de senaste 12 månaderna.23 Det var en stor ökning jämfört med pandemin när denna grupp knappt uppgick till . Vidare hade närmare hälften av de svarande inkomster , att jämföra med året innan. upp- gav att de haft inkomster de senaste 12 måna- derna, att jämföra före pandemin. Bland de före- tagare som besvarade enkäten syntes ett liknande mönster med minskade inkomster. Bland de svarande var mäns inkomster generellt högre än kvin- nors. Fler män angav högre inkomster är kvinnorna både och före pandemin. Bland männen såg dock inkomsterna totalt sett ut att ha minskat mer än hos kvinnorna. Kulturanalys publicerade en rapport som innehåller resultat från en enkätstudie om hur pandemin har påverkat inkomstsituationen för konstnärsgrupper och branschaktörer inom olika delar av kultursektorn i Norden.24 Samtliga respondenter i den nordiska studien upplevde att inkomstsituationen har försämrats, eller kraftigt försämrats, för scenkonstnärer, musiker, arrangörer, ljus- och ljudtekniker samt bokare och managers. För bildkonstnärer och författare hade knappt hälften fått det sämre, eller mycket sämre, under pandemin enligt den nordiska studien. Av våra intervjuer med företrädare för bild- och formkonstnärer och författare i framgår att inkomstsituationen har påverkats negativt även för dessa grupper eftersom utställningar, beställningar av nya verk och uppläsningar har ställts in. För bild- och formkonst- närer och författare innebär inställda utställningar och uppläsningar att mötet med kunder uteblir, vilket utöver uteblivna intäkter för medverkan även drabbar försäljningen av verk. Många dramatiker och kulturkritiker är också drabbade, enligt våra intervjuer. 23Scen & Film 2021. Totalt sett arbetade flest inom konst- närliga yrken men bland de som svarande att de endast arbetade inom scenkonstområdet fanns fler inom tekniska och administrativa yrken än inom konstnärlig personal. Könsfördelningen låg i linje med Scen & Films medlemsgrupp i sin helhet, vilket /2021 bestod av kvinnor och män. 24Enkäten besvarades av informanter inom de nordiska ländernas kulturförvaltningar, yrkes- organisationer och konstnärsorganisationer. Covid-19-pandemins effekter på kulturen Vad gäller filmområdet konstaterade att en hel del inspelningar och produktioner har kunnat fortgå även under pandemin genom att de har bedrivits smittskyddssäkert.25 Kulturanalys studie indikerar också att intäktssituationen för filmkonstnärer har varit mer positiv än för konstnärer inom andra kulturuttryck under pandemin.26 Många visningstillfällen har dock försvunnit och lansering av produktioner har inte kunnat ske som planerat till exempel genom visning på viktiga nationella och internationella festivaler. Filmfestivaler har fått ställa om eller ställa in genomförandet och har därmed förlorat intäkter och samarbets- partners. Att visningstillfällen för filmer har försvunnit kan komma att kraftigt påverka publikens möjligheter att ta del av filmerna, men även möjligheterna till samproduktion och försäljning och därmed framtida inkomster för upphovspersoner och producenter.27 Vidare har biografnäringen drabbats mycket hårt och i flera fall hamnat i akut likviditetskris. Även filmdistributörerna har likviditetsproblem. De investerar i filmer på förhand och får intäkter efter biopremiärer och har därför drabbats av inställda och framskjutna premiärer samt av att biogra- ferna inte bedriver verksamhet. Producenter vill vänta med att premiärsätta film tills publiken kan komma. Pandemin har också försvårat eller hindrat inspelning i länder där filmproduktioner får en skatterabatt vilket inte finns i . Produk- tionsbolag har också drabbats av uteblivna intäkter. () har sammanställt omsättningsdata för företag inom kultursektorn 2020.28 SCB konstaterar att näringarna inom kultur, nöje och fritid drabbades hårt . Omsätt- ningen i branschen föll , vilket motsvarar . Särskilt svårt blev det för nöjes- och temaparkerna som tappade av sin omsättning.29 25Scen & Film 2021b. 27Scen & Film 2021b. 28Statliga myndigheter och bolag som till exempel och ideella organisationer ingår alltså inte i uppgifterna som följer. Däremot ingår de länsteatrar som är aktiebolag. 29Statistiska centralbyrån 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen I de kulturella verksamheterna föll omsättningen med () 2020. Det gick särskilt dåligt för teatrar och konserthus. I den branschen minskade omsättningen med . För stödföretag till artistisk verksamhet halverades om- sättningen. Museernas omsättning minskade jämfört med . Tabell 2.1 Omsättning inom kultur, nöje och fritid i 2019 och 2020, förändring i och utveckling i procent Kulturell verksamhet (SNI 90) -32,8 -28,6 Stödföretag till artistisk verksamhet -50,4 Litterärt och konstnärligt skapande -57,1 Museiverksamhet och dylikt (SNI 91) -26,2 -79,7 Övriga fritids- och nöjesanläggningar -34,4 Total kultur, nöje och fritid (SNI 90-93) -16,7 Källa: SCB. var den månatliga utvecklingen av omsättningen för kulturell verksamhet -52,jämfört med motsvarande månad 2019, visar siffror från SCB.30 Det är också viktigt att beakta hur verksamheten skiljer sig åt inom ett och samma konst- och kulturområde. Inom till exempel musikområdet har livebranschen drabbats hårdast och snabbast av pandemin.31 gick biljett- intäkterna totalt ner med . För arrangörer och bok- ningsbolag inhämtas över hälften och i vissa fall av årets intäkter och under pandemin hamnade intäkterna i många fall på noll.32 Även artister drabbas i form av inställda speltillfällen, och kompositörer för film och teater ser in- ställda projekt.33 Inställda speltillfällen påverkar även andra intäkter 30Siffror från SCB:s momsregister. För SNI 9001 artistisk verksamhet har SCB:s omsätt- ningsstatistik använts. Covid-19-pandemins effekter på kulturen som den upphovsrättsliga ersättningen som uppskattades minska med cirka 15–2020.34 Pandemins påverkan på upphovs- rättsliga intäkter för redan inspelad musik är sannolikt mindre än för livemusik. Men det kan vara så att andra verksamheter som spelar musik för sina kunder, som till exempel hotell och restau- ranger, inte har hållit öppet i samma utsträckning som normalt vilket kan ha haft en negativ påverkan på upphovsrättsliga intäkter. prognostiserade Musikcentrum Riks att de inställda spel- tillfällena skulle ge ett totalt inkomstbortfall på mer än , och då enbart för medverkande musiker och artister.35 Utöver detta beräknades extrakostnader på relaterade till covid-19-pandemin tillkomma, till exempel kostnader för i förväg betalda resor och hotell i samband med in- ställda konserter.36 Musikcentrum Riks har följt upp prognosen med en enkätundersökning som genomfördes , men där svarsfrekvensen var för låg för att kunna fastställa några resultat. Utöver intäktsbortfall och omsättning kan det i viss utsträckning även vara relevant att undersöka pandemins effekter på kultur- sektorn med konkurser som indikator.37 ökade antalet konkurser av aktiebolag inom kultur, nöje och fritid kraftigt. Så många som 129 företag försattes i konkurs . Runt ökade även konkurserna inom andra industrier som särskilt har drabbats av pandemin, men antalet kon- kurser stabiliserades sedan hösten 2020.38 För området kultur, nöje och fritid steg antalet konkurser igen i mars 2021.39 Konkurser som indikator för den ekonomiska situationen i kultur- sektorn har dock sina begränsningar. En anledning till det är att kultur- sektorn kännetecknas av många egenföretagare med enskild firma. Frilansande konstnärer med enskild firma har sällan några större 35Musikcentrum Riks 2020. Musikcentrum Riks konstaterade vidare att den verkliga inkomstförlusten bland musiker antagligen skulle bli ännu högre. Undersökningar visar att det finns betydligt fler musiker i än de närmare 1 000 musiker som besvarade deras enkät. Musikcentrums undersök- ning fångar enligt uppgift endast cirka en sjättedel av totalpopulationen. 38Andersson, M. 39Vi saknar uppgifter för konkurser inom andra industrier . Covid-19-pandemins effekter på kulturen skulder kopplade till sina firmor, och företagen behöver därför sällan sättas i konkurs. Det är i stället vanligare att sådana verksamheter läggs ned eller läggs vilande under sämre tider. Därför syns det inte i konkursstatistiken när dessa företag går dåligt. Ingen enskild firma sattes i konkurs enligt statistiken, men vi vet från våra intervjuer och andra undersökningar att många konstnärer med enskild firma befann sig i en ekonomisk kris –2021 och att många konstnärer sökt sig till andra branscher för att försörja sig. Att ensidigt titta på konkursstatistik ger alltså en skev bild av den verkliga situationen när det gäller företagen i sektorn. Det andra skälet till att konkursuppgifter inte nödvändigtvis ger en bra bild av den ekonomiska situationen i kultursektorn är att regeringens krisstöd till företag i alla sektorer antagligen har gjort att färre företag än vad som annars hade varit fallet har gått i konkurs under pandemin. Kulturanalys varnar dock för att det kan komma att bli en ketchupeffekt av konkurser framöver, när statliga krisåtgärder successivt dras tillbaka. Det finns en naturlig tröghet i processen från det att ett företag börjar kämpa med ekonomiska utmaningar tills det går i konkurs, vilket innebär att konkursen kan komma 2022 eller senare.40 Arbetslöshetsdata är en relevant indikator på situationen på arbets- marknaden för konstnärer och andra som är verksamma inom kultursektorn. Men liksom är fallet när det gäller konkursdata är arbetslöshetstal något som måste förstås i ljuset av kultursektorns särskilda struktur.41 I kultursektorn återspeglar arbetslöshetsstatisti- kens utveckling inte helt situationen i praktiken för dem som arbetar inom kultursektorn. Den främsta anledningen är att många egen- företagare inom kultursektorn inte har tillräckligt höga inkomster för att ha rätt till arbetslöshetsförsäkringar och andra stöd.42 För dessa personer lönar det sig därför inte att registrera sig som arbets- sökande. Med detta sagt är det fortfarande intressant att titta på arbetslöshetsstatistiken för anställda inom kultursektorn. Covid-19-pandemins effekter på kulturen Antalet arbetssökande vid Arbetsförmedlingen Kultur Media ökade kraftigt efter , och det har skett en ökning av både nya arbetssökande och antalet arbetssökande totalt under pandemin. hade Arbetsförmedlingen Kultur Media som mest cirka 6 197 öppet arbetslösa och sökande i program (). skrev totalt cirka 12 000 personer in sig. Antalet unika individer är dock färre, eftersom en person kan ha skrivit in sig om hen haft jobb under delar av året. Antalet arbetssökande minskade efter juli 2020 men befann sig fortfarande på en högre nivå än normalt. Jämfört med var den öppna arbetslösheten högre (792 personer fler).43 anmäldes totalt ungefär 7 500 övergångar till arbete eller studier och av dessa gick en tiondel till studier. Arbetsförmed- lingen Kultur Media har undersökt vilken typ av arbete som de inskrivna personerna har gått till. De flesta fick jobb inom kultur- sektorn medan en mindre andel fick jobb utanför kultursektorn.44 fick av de som gick till arbete jobb utanför kultursektorn medan resten fick jobb inom kultursektorn. var det som fick jobb utanför kultursektorn medan resten fick jobb i kultursektorn. De största yrkena inom kultur- sektorn var journalister, skådespelare, designers och fotografer.45 Den öppna arbetslösheten går alltså ner . Här är det emellertid viktigt att ha med sig att Arbetsförmedlingens stati- stik antagligen inte ger en fullständig bild av situationen. Det kan finnas tidigare verksamma personer inom kultursektorn som inte anmälde sig till Arbetsförmedlingen när de blev utan jobb, utan som i stället sökte andra försörjningsmöjligheter, till exempel krisstipen- dier, andra tjänster inom kultursektorn eller jobb utanför kultur- sektorn. Som ett komplement till arbetslöshetsstatistik finns till exempel Scen & Films enkätundersökning om hur sysselsättningen har på- verkats inom scen- och filmkonstområdet.46 Enkäten besvarades av 1 700 verksamma personer, varav var verksamma inom scenkonst och var verksamma inom både scen och film. En mindre andel, , var endast verksamma inom film/tv. De svarande inkluderade både tillsvidareanställda, visstidsanställda, 46Scen & Film 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen egenföretagare och kombinatörer.47 Bland de tillsvidareanställda hade en mindre del blivit korttidspermitterade. Få av de tillsvidare- anställda hade blivit varslade om uppsägning och få hade blivit upp- sagda. Skillnaderna mellan män och kvinnor var generellt sett små vad gällde permittering, varsel och uppsägning. Bland de visstidsanställda hade varsel och uppsägningar minskat något 2021 i jämförelse med en motsvarande studie . Antalet varsel och uppsägningar var dock generellt högre för visstidsanställda än för tillsvidareanställda. Bland de visstidsanställda angav att de förlorat jobb under pandemin. Andelen som för- lorat jobb var något större bland kvinnorna än bland männen. Siffrorna 2021 ligger i linje med året innan, då de var . Bland de visstidsanställda arbetade den övervägande delen 7–12 månader året före pandemin, men under pandemiåret minskade den arbetade tiden till hälften. Bland företagarna uppgav att de hade förlorat uppdrag . Andelen bland männen som hade förlorat uppdrag var dock större, närmare 90 pro- cent. Även i Scen & Films enkätstudie svarade av företagarna att de förlorat uppdrag på grund av pandemin. Inom museiområdet visar en undersökning från fackförbundet att av de museianställda blev uppsagda eller varslades om uppsägning under pandemin.48 Bland personer med visstids- anställning har blivit uppsagda. Detta drabbar särskilt yngre personer.49 Statistik från SCB visar att antalet sysselsatta inom näringarna för kultur, nöje och fritid minskade med 2020, och siffror från Svensk Scenkonst visar att antalet anställda bland med- lemmarna har minskat och antalet årsverken med 8 procent.50 47Med kombinatörer avser vi personer som kombinerar verksamhet i eget företag med kortare anställningar i andra företag. Totalt sett var de flesta bland de svarande () anställda i någon form; teknisk och administrativ personal stod för en betydande del av denna grupp. Bland den konstnärliga personalen fanns fler egenföretagare och kombinatörer. Andelen män var högre bland dem som angav att de var företagare. Det var fler kombinatörer än företagare totalt sett. Bland kombinatörerna var andelen män respektive kvinnor lika stor. Bland dem som svarat att de var anställda var lite fler än hälften tillsvidareanställda. Andelen tillsvidare- anställda var något högre bland männen än bland kvinnorna vilket stämmer med bilden att gruppen tillsvidareanställda är större bland de tekniska och administrativa yrkena. Se Scen & Film 2021. 50Svensk Scenkonst och Scen & Film 2021.