sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Det innebär att inkomster bokförs när pengar görs tillgängliga och utgifter när betalningen sker. I samband med bokslut, det vill säga efter räkenskapsårets slut ska dock även sådana inkomster och utgifter som ännu inte betalats bokföras för att räkenskapsårets resultat ska bli korrekt. Det kan innebära avvikel- ser från kontantprincipen. Även utgifter för större investeringar ska periodiseras, vilket också det innebär en avvikelse från kontantprin- cipen. De flesta inkomster bokförs alltså i en enskild näringsverksamhet som tillämpar boksluts- eller kontantmetoden enligt kontantprin- cipen. I samband med bokslutet kan vissa inkomster behöva perio- diseras som intäkt (till exempel periodiseras till det år då arbetet utfördes) trots att arbetet helt eller delvis ännu inte är betalt. Alter- nativt tas vissa inkomster inte upp som intäkt om de utgör betalning för ännu inte utfört arbete. Även de flesta utgifter bokförs enligt kontantmetoden i enlighet med kontantprincipen. Samma undantag finns i samband med bok- slut, så att utgifter som helt eller delvis utgör en periodiserad kost- nad ett annat år ska hänföras till . För större invester- ingar med lång ekonomisk livslängd måste utgiften periodiseras . Även betalningar för varor som ligger i lager kommer att beaktas vid årets utgång. Inköp av varor innebär att före- tagaren byter en tillgång mot en annan. Kostnaden för varan uppstår när den förbrukas, till exempel säljs vidare. Av vad som beskrivs ovan följer att tillgång till en löpande gjord bokföring ger ett underlag som till stora delar skulle kunna visa på överskottet i inkomstslaget näringsverksamhet månad för månad på ungefär samma sätt som uppgifter från arbetsgivardeklarationer gör i inkomstslaget tjänst. Det finns dock både regelenliga undantag för när bokföring ska göras och goda skäl att tro att särskilt enskilda näringsidkare med liten omsättning i verksamheten i praktiken inte alltid har en bokföring som vid varje månadsskifte speglar alla intäk- ter och kostnader. Detta innebär att det trots att bokföringen teore- tiskt skulle kunna användas för att med viss precision uppskatta över- Överväganden om inkomstunderlag vid behovsprövning skottet av näringsverksamheten för kortare tidsperioder än , finns tveksamheter kring om det skulle fungera i praktiken. Det finns ytterligare skäl till att inkomst av näringsverksamhet kan vara svår att använda för att uppskatta en fysisk persons aktuella ekonomiska situation. En vanlig och ofta betydande skillnad mellan en näringsverksamhets, eller egentligen ett företags, ekonomi och en privatpersons inkomst av anställning är att näringsverksamheten nor- malt har större utgifter för att inkomsten ska kunna förvärvas. Det innebär att inkomster från en anställning ligger nära det beskattade överskottet i inkomstslaget tjänst medan inkomsterna i inkomstslaget näringsverksamhet inte alls behöver vara en särskilt god indikator på hur stort det beskattningsbara överskottet är. Sär- skilt i en verksamhet som handlar med varor som köps och säljs kan inkomsterna vara betydande, men motsvaras av utgifter i samma storleksordning. Det innebär att det i en näringsverksamhet i nästan lika stor utsträckning kan vara utgifterna som styr den ekonomiska ställningen , som inkomsterna. När inköpen görs väljer den enskilde näringsidkaren förstås själv, vilket i sig inne- bär en möjlighet att påverka hur stort överskottet är . Den enskilde näringsidkaren skulle alltså själv kunna fördela in- köpen så att överskottet är mycket lågt under vissa perioder för att i stället vara högt under andra perioder. Att basera en behovsprövad förmån på ett sådant överskott anser utredningen vara problematiskt. I vissa typer av verksamhet kan det till och med vara så att inköpen görs mycket koncentrerat i tiden medan försäljningen görs kontinuerligt. Det skulle kunna innebära att verksamheten utifrån en kontantprincip skulle kunna bedömas ha betydande underskott , men i stället enbart inkomster och därför betydande överskott under merparten av tiden. Eftersom inköpen, och utgifterna för dessa, är helt avgörande för de senare inkomsterna anses det överskott som finns utan utgifter dåligt spegla verksamhetens faktiska ekonomiska ställning och därmed också den enskilda näringsidkarens faktiska möjligheter att använda verksamhetens inkomster som förvärvsinkomst för ut- gifter för egna levnadskostnader. Sammantaget finns därför svårig- heter, för i vart fall vissa typer av näringsverksamhet, att fullt ut på ett tillförlitligt sätt bedöma vilken förvärvsinkomst en enskild när- ingsidkare har . Kort sagt är det överskott i näringsverksamheten som uppkommer inte detsamma Överväganden om inkomstunderlag vid behovsprövning som det överskott som faktiskt kan tas ur verksamheten för att an- vända för privat konsumtion. Inkomst av kapital ingår, liksom övriga inkomstslag i den bidrags- och betalningsgrundande inkomsten med det belopp som motsvarar överskottet i inkomstslaget. I inkomstslaget ingår inkoms- ter och utgifter vid uthyrning eller försäljning av privata tillgångar, till exempel fastigheter eller värdepapper, men också utdelning på värdepapper samt ränteinkomster och ränteutgifter. Beskattningen utgår, liksom i inkomstslaget tjänst, från kontantprincipen när det gäller löpande inkomster och utgifter. För kapitalvinster och kapital- förluster sker beskattningen dock vid avyttringstidpunkten som huvud- regel. Det är inte helt ovanligt att målgruppen för stöden, hushåll med bostadsbidrag och mottagare av eller betalningsskyldiga för underhålls- stöd, har vissa kapitalinkomster, även om dessa sällan är en domine- rande inkomst. Av beskrivningen ovan av vad som ingår i inkomstslaget framgår att det kan vara fråga om inkomster (och utgifter) som uppkommer löpande, exempelvis vid uthyrning av privata tillgångar, en eller , ränteintäkter eller utdelning på värdepappers- innehav, eller vid enstaka tillfällen vid försäljning av privata tillgångar. Det bör observeras att ränteutgifter visserligen ingår i inkomstslaget, och därför kan minska ett överskott, men inte i praktiken vanligen beaktas i prövningen av bostadsbidrag eller underhållsstöd eftersom ett underskott i inkomstslaget inte beaktas. Den som har räntor på lån, som de ofta betalar löpande, har vanligen så höga utgifter för dessa att eventuella kapitalinkomster inte är tillräckliga för att det ska upp- stå ett överskott i inkomstslaget. Eftersom de inkomster som finns i inkomstslaget ofta uppkom- mer eller mer sällan än så, kan det finnas skäl att resonera något annorlunda kring dessa inkomster än de förvärvs- inkomster som hör till de andra två inkomstslagen. Inkomsterna är mindre sannolikt sådana som används för en mer vardaglig löpande konsumtion. Vid sådana inkomster som uppkommer vid enstaka till- fällen som exempelvis vid försäljning av privata tillgångar kan det Överväganden om inkomstunderlag vid behovsprövning dessutom finnas ett relativt svagt samband mellan den beskattnings- bara kapitalinkomsten och det ekonomiska utrymme för konsumtion som den ger upphov till. Vid försäljning av exempelvis en fastighet beräknas visserligen den beskattningsbara kapitalinkomsten som skill- naden mellan försäljningsvärdet och kostnaderna, främst omkostnads- beloppet såsom utgifter för anskaffning och förbättring. Däremot är kapitalinkomsten ofta inte något som den som genomfört försälj- ningen faktiskt förfogar över. Fastigheten är ofta belånad och betydande delar av inkomsten behöver därför användas för att lösa dessa lån. Därtill kan det vara en betydande skillnad mellan det belopp som den som säljer en fastighet får i handen vid försäljningen, efter att eventuella lån har lösts, och det belopp som i beslutet om slutlig skatt utgör den beskattningsbara inkomsten. Det belopp som en person erhåller vid en försäljning av exempelvis en fastighet är alltså en relativt dålig uppskattning för vilken beskattningsbar inkomst som fastställs i ett beslut om slutlig skatt. Det innebär att det vid försäljningstidpunkten dels är svårt för den enskilda att förutse vilken inkomst hen har enligt beskattningen, dels hur mycket av det belopp som erhålls som faktiskt kan användas för konsumtion. Att endast en del av kapitalinkomsterna är löpande inkomster, och ytterligare några kan vara återkommande och relativt förutsägbara men uppkomma mer sällan, gör att frågan om att fördela sådana in- komster över året bör anses mindre angelägen än för övriga inkomster. 7.4.4Personer som kombinerar anställning med enskild näringsverksamhet Det är vanligt att personer som har inkomst av näringsverksamhet också har inkomst av tjänst. Sådana personer brukar kallas kombina- törer eftersom de kombinerar näringsverksamhet med anställning. Den ena eller den andra inkomsten kan vara dominerande. För perso- ner med relativt låga inkomster, vilket i hög grad gäller för personer med bostadsbidrag men också betalningsskyldiga för underhållsstöd, behöver de som har inkomster av båda typerna den sammanlagda inkomsten av dessa att klara sitt uppehälle. Hur kombinationen mellan näringsverksamhet och anställning ser ut varierar. Innehållet i arbetet i näringsverksamheten kan förstås vara något helt annat än det arbete som utförs som anställd, eller så kan det vara samma typ av arbete. En person kan till exempel vara Överväganden om inkomstunderlag vid behovsprövning anställd inom det yrke som hen har utbildning och erfarenhet inom, men bedriva näringsverksamhet inom ett område som mer utgör ett intresse2. En annan person, exempelvis en hantverkare, kan kombinera en deltidsanställning inom sitt yrkesområde med en enskild firma som bedriver samma typ av verksamhet. Oavsett vilken typ av arbete som bedrivs i anställningen respek- tive näringsverksamheten, kan de båda typerna av förvärvsarbete kom- bineras på olika sätt i tiden. En person kan ha en schemalagd deltids- anställning eller en behovs- eller timanställning som kombineras med arbete i en enskild firma . En annan person kan kom- binera tidsbegränsade anställningar på hel- eller deltid, till exempel säsongsanställningar, med arbete i en enskild firma när personen inte har en anställning. Det är för den enskilda individen inte säkert att det ens på förhand kan avgöras om en viss inkomst kommer att be- skattas i det ena eller andra inkomstslaget, utan detta avgörs först eller i princip efter att arbetet har utförts. Kombinatörer har utifrån vad som beskrivits ovan ofta inkomster i båda inkomstslagen , Den som varvar perioder med enbart inkomst av näringsverksamhet med andra perioder med en- bart inkomst av anställning, för att anställningen eller arbetet i när- ingsverksamheten är tydligt säsongsberoende, har visserligen inte inkomster från båda inkomstslagen för arbete utfört , men kan ändå få ut ersättningen en eller från båda verksamheterna. Detsamma gäller den som övergår från en typ av inkomst till en annan, det vill säga går från anställning till arbete i enskild firma eller tvärtom. Att inkomsterna är av två olika slag , exempelvis under en månad, utgör inte ett problem när det gäller att bedöma inkomsten för den perioden, och därmed be- hovet av stöd. Skulle däremot svårigheterna att fastställa vilken in- komst av näringsverksamhet en person har under en del av göra att sådana inkomster behöver bedömas på annat sätt, som inkomster i inkomstslaget tjänst hämtas från varje enskild månad uppstår problem om inkomstunderlaget avser olika tidsperioder. Är inkomstunderlaget för inkomst av tjänst till exempel inkomsterna för den senaste månaden eller kvartalet, och den inkomsten summe- ras med en inkomst av näringsverksamhet där underlaget i stället är 2Det bör dock observeras att ren hobbyverksamhet som inte bedrivs i någon större omfatt- ning, tillräckligt varaktigt eller i vinstsyfte inte räknas som näringsverksamhet i beskattnings- sammanhang utan beskattas i inkomstslaget tjänst. Överväganden om inkomstunderlag vid behovsprövning hämtat från månaden eller kvartalen , blir underlaget missvisande. I extremfallet kan summan utgöras av inkomster från den ena perioden när inkomsten helt bedrevs i den ena formen, och inkomsten från den andra perioden när verksamheten helt bedrevs i den andra formen. Även om inkomsterna varvas på ett sådant sätt att båda inkomsterna uppkommer parallellt, det vill säga att personen för en och samma månad har inkomster i båda inkomstslagen, kan en summering av inkomster från olika inkomsterperioder för respek- tive inkomstslag bli missvisande då andelen arbete, och därmed in- komst, i vartdera inkomstslaget kan variera. Av vad som beskrivits ovan följer att förvärvsinkomster är hän- förliga till de två olika inkomstslagen behöver hanteras på olika sätt. Detta på grund av svårigheterna att bedöma inkomster inom inkomst- slaget näringsverksamhet för del av år. är det centralt att inkomstunderlaget hämtas från för en person som har båda typerna av inkomster. 8 Förslag om nytt inkomstunderlag Den bidragsgrundande inkomsten i bostadsbidraget och den betal- ningsgrundande inkomsten i underhållsstödet ska som utgångspunkt beräknas som genomsnittet av inkomsten under de tre mest aktuella månaderna. Eftersom inkomstuppgifter från arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer finns tillgängliga fram till den inkomstmånad som ligger före den månad som bi- draget betalas ut respektive den månad som underhållsstödet ska be- talas, är det som ska användas. I genomsnittet ska överskottet av inkomst av tjänst ingå. Till inkomsten ska också för läggas vissa andra inkomster och en tolftedel av över- skottet i inkomstslaget kapital från det senaste beslutet om slutlig skatt. Till den bidragsgrundande inkomsten ska också ett tillägg göras med en tolftedel av den del av förmögenheten som ska beaktas från året innan. Under vissa förutsättningar kan också motsvarande inkomster påverka rätten till bidrag och betalningsbeloppet. Nuvarande belopps- gränser på kalenderårsnivå räknas om och anpassas till månadsbelopp. För den som har överskott i inkomstslaget näringsverksamhet ska i stället den bidragsgrundande och betalningsgrundande inkoms- ten beräknas enligt nuvarande regler. Vid reducering av underhålls- stöd på grund av barns inkomster ska inkomsten också beräknas en- ligt nuvarande regler. bör i samband med införande av ett bostads- bidrag baserat på månadsinkomster ges i uppdrag att aktivt arbeta med att komma till rätta med underutnyttjandet av bidraget, särskilt i de grupper som går miste om stora belopp på grund av att de inte ansöker. Den kostnadsökning som blir resultatet av att fler hushåll beviljas bidrag då risken för skuldsättning inte längre hindrar dem att söka, och som ett resultat av aktiva arbete med Förslag om nytt inkomstunderlag att minska mörkertalet, finansieras genom att flerbarnstillägget för det andra barnet avskaffas. Utredningen anser att den inkomst som bäst speglar vilken betal- ningsförmåga ett bidragshushåll eller en bidragsskyldig förälder har är den inkomst som man haft. De senast kända inkomsterna bör därför vara de som i första hand ska ligga till grund för att be- stämma den bidragsgrundande och den betalningsgrundande inkoms- ten. Inkomst av tjänst är den vanligaste inkomsttypen för de som berörs av reglerna. Sådana inkomster kan med hög tillförlitlighet häm- tas från arbetsgivardeklarationer på individnivå. Även vissa andra in- komster, överskott i inkomstslaget kapital och ett tillägg för förmögen- het ska läggas till inkomsten. För inkomst av näringsverksamhet finns så stora problem med att uppskatta inkomsten på annat sätt än ge- nom beslut om slutlig skatt att utredningen förslår att gamla regler ska gälla. För att kunna basera inkomstunderlaget på uppgifter från arbets- givardeklarationer föreslår utredningen att den senaste inkomst- månaden som används i inkomstunderlaget är den som infaller före den månad som bostadsbidraget betalas ut respektive den månad som betalning av underhåll ska ske. Arbetsgivardeklara- tioner lämnas in senast i efter inkomstmånaden och både bidragshushållen och bidragsskyldiga bör aviseras aktuella belopp cirka en månad i förväg. Utredningen har med utgångspunkt i inkomststatistik från månads- uppgifter hämtade från arbetsgivardeklarationer funnit att den betal- ningsgrundande inkomsten och den bidragsgrundande inkomsten bör baseras på ett genomsnitt av de tre senast kända inkomstmåna- derna. Ett sådant genomsnitt speglar relativt väl inkomsten den månad som betalningen ska ske eller bostadsbidraget ska betalas ut och ger en hög stabilitet i inkomstunderlaget. speglar detta genomsnitt en relativt aktuell inkomst som därmed ger förutsättningar för en relativt snabb anpassning av bostadsbidraget och betalnings- skyldigheten om inkomsten förändras. I vissa fall kan den aktuella inkomsten antas spegla den nuvarande betalningsförmågan mindre väl. En person som har haft goda eller mycket goda inkomster bör inte anses tillhöra målgruppen för bostads- bidrag eller för nedsättning av betalningsskyldigheten i underhålls- stödet med mindre än att inkomsterna efter perioden med höga in- komster tydligt visar att inkomstsituationen nu är en annan. Förslag om nytt inkomstunderlag situationer bör därför bostadsbidraget eller betalningsskyldigheten också påverkas av tidigare inkomster än de som avser de tre senast kända månaderna. Ett tillägg till inkomsterna ska därför göras om inkomsterna under sammanlagt ytterligare varit höga. Vid beräkning av bostadsbidrag ska som inkomster över en viss inkomstnivå reducera bidraget . Denna inkomstgräns, liksom vissa andra beloppsgränser som anges som årsbelopp, ersätts med månadsbelopp. Bostads- bidrag ska alltså reduceras av den bidragsgrundande inkomst som överstiger . För unga utan barn ska mot- svarande belopp omräknas till månadsbelopp. På motsvarande sätt ska betalningsbelopp i underhållsstödet beräknas på den del av inkoms- ten som överstiger . Förslagen utgår från det regelverk som gäller utan de tillfälliga bestämmelserna i bostadsbidraget med anledning av covid-19. 8.1Inkomstunderlaget ska som huvudregel utgöras av inkomster under en ramtid Utredningens förslag: Beräkningen av inkomstunderlaget görs på inkomsterna som föregår månaden innan den månad bostadsbidraget och underhållsstödet betalas (ramtiden). För var och en av dessa månader ska inkomsten ut- göras av summan av överskottet av inkomst av tjänst och vissa andra inkomster samt en tolftedel av överskottet i inkomstslaget kapital och, vad gäller bostadsbidrag, den del av förmögenheten som ska beaktas. Det inkomstunderlag som ska ligga till grund för bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomster ska utgöras av beräknade månads- inkomster under en ramtid . Ramtidens sista månad är den kalendermånad som infaller före den månad då underhållsstödet eller bostadsbidraget betalas ut. För i ramtiden ska en månadsinkomst beräknas. Månadsinkomsten ska vara summan av överskottet av inkomst av tjänst för den månaden, vissa övriga inkomster under månaden, en tolftedel av överskottet i inkomstslaget kapital enligt det senaste beslutet om slutlig skatt som fattats före utgången av ramtiden och Förslag om nytt inkomstunderlag för bostadsbidrag en tolftedel av av den förmögenhet över- stigande som den sökande hade som infaller . 8.1.1Inkomst av tjänst hämtas från arbetsgivardeklarationer Utredningens förslag: Överskottet av inkomst av tjänst ska för motsvaras av överskottet enligt in- komstskattelagen. Den inkomst av tjänst som ligger till grund för beräkningen av bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst utgörs normalt av den inkomst som framgår av kända uppgifter från arbetsgivardeklarationer och förenklade arbets- givardeklarationer. Om den sökande eller den betalningsskyldige kan visa att inkomsten av tjänst en viss månad är något annat än vad som framgår av arbetsgivardeklarationerna ska den uppgiften i stället användas. Den sökande och den betalningsskyldiga ska dels i samband med en ansökan, dels i samband med de månatliga omräkningarna av bidrag eller betalningsbelopp uppmanas att kontrollera att de uppgifter som hämtas från arbetsgivardeklara- tionerna överensstämmer med den inkomst av tjänst som den sökande haft. Den sökande och den betalningsskyldiga ska vara anmälningsskyldig om hens inkomst av tjänst avviker från den som framgår av arbetsgivardeklarationer. Utredningen har utgått från nuvarande regelverk när det gäller vad som ska ingå i inkomstslaget tjänst. Det som ska ingå i inkomst av tjänst är samma inkomst som , men beräknat per kalendermånad. Utredningen har inhämtat uppgifter om de inkomster på individnivå som lämnats till sedan arbetsgivardeklarationer på indi- vidnivå infördes. Uppgifterna får anses tillförlitliga i de allra flesta fall. Att beräkna den del av hushållens inkomster som avser inkomst av tjänst på uppgifterna från arbetsgivardeklarationerna bedöms där- för fungera väl i nästan samtliga fall. Enligt de uppgifter utredningen har tagit del av kan dock knappt en procent av inkomstuppgifterna för enskilda individer komma att ändras efter att de ursprungliga arbetsgivardeklarationerna lämnats in månaden efter inkomstmånaden på grund av att arbetsgivardekla- rationer ändras eller kompletteras. I andra fall kan det saknas upp- Förslag om nytt inkomstunderlag gifter från arbetsgivardeklarationer om inkomster som ska hänföras till inkomst av tjänst. Uppgifter om vissa periodiska utbetalningar av tjänstepensioner och privat pension framgår till exempel inte av arbetsgivardeklarationer. För den som har sådana avdrag som kan göras i inkomstslaget tjänst, till exempel utgifter för resor eller andra utgifter för inkomstens förvärvande, framgår dessa sällan av arbets- givardeklarationer. Oavsett hur vanligt det är att uppgifter från arbetsgivardeklarationer avviker från den faktiska inkomsten av tjänst behöver det finnas möjlighet att besluta om att frångå uppgiften vid beräkningen av överskottet av inkomst av tjänst. Utgångspunkten bör vara att inkomst av tjänst är det som framkommer av uppgifter i arbetsgivardeklarationer och förenk- lade arbetsgivardeklarationer. Den enskilda ska dock dels i samband med prövningen av en ansökan om bostadsbidrag eller av betalnings- skyldighet, dels i samband med att nya belopp beräknas därefter, kontrollera att de uppgifter som legat till grund för besluten mot- svarar deras månadsvisa beräknade överskott av inkomst av tjänst. Om uppgiften inte stämmer föreligger en anmälningsskyldighet. Om en sökande eller en betalningsskyldig anmäler att den in- komst från arbetsgivardeklarationer som legat till grund för beräk- ning av bidragsgrundande eller betalningsgrundande inkomst inte överensstämmer med det korrekta överskottet av inkomst av tjänst ska hen visa att den korrekta uppgiften är en annan. Det är inte möjligt att i detalj beskriva vad som ska krävas för att Försäkrings- kassan ska lägga en annan uppgift än inkomsten enligt arbetsgivar- deklarationer till grund för sitt beslut. Normalt bör dock inte enbart den enskildas utsaga vara tillräcklig, men kraven på underlag för att visa att inkomsten är en annan än vad exempelvis en arbetsgivare uppgivit i arbetsgivardeklarationer bör rimligen bero på vilken typ av avvikelse som den enskilda hävdar finns. Anmälningsskyldigheten ska gälla både om inkomsten enligt arbetsgivardeklarationerna är lägre än den faktiska inkomsten och om inkomsten är högre. Avvikelser mellan de uppgifter som lämnas i arbetsgivardeklara- tioner och den faktiska inkomsten av tjänst kan uppstå av olika orsaker. En utbetalare som ska redovisa inkomster i arbetsgivardekla- rationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer kan missa att redo- visa dessa eller redovisa dem med för högt eller för lågt belopp. Vissa utbetalare är inte skyldiga att redovisa inkomster i arbetsgivar- deklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer. Förslag om nytt inkomstunderlag kan vara systematisk och bestående och i andra fall endast vara tillfällig.