sou · H9B335 · 2022-01-01 00:00:00 — Om brottet är grovt döms för grov falsk beskyllning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brot- tet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen avsett ett allvarligt brott. Om han eller hon inte insåg men hade skälig anledning att anta att utsagan var sanningslös, döms för vårdslös beskyllning till böter eller fängelse . För förberedelse till mened För förberedelse eller stämp- eller stämpling till mened som ling till mened, grov mened och innebär att någon söker anstifta för försök till bevisförvanskning sådan gärning och för försök till döms det till ansvar enligt vad bevisförvanskning döms det till som föreskrivs i 23 kap. Skulle ansvar enligt vad som föreskrivs brottet, om det fullbordats, ha i 23 kap. Skulle brottet, om det varit att anse som ringa, ska gär- fullbordats, ha varit att anse som ningen dock inte medföra ansvar. ringa, ska gärningen dock inte Den som med våld eller hot om våld angriper någon för att han eller hon gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndighet eller för att hindra någon från en sådan åtgärd döms för övergrepp i rättssak till fängelse i högst . Detsamma gäller den som med någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, eller med hot om en sådan gärning angriper någon för att han eller hon avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. 8Senaste lydelse 2013:425. 9Senaste lydelse 2016:508. Med domstol eller annan myndighet i första stycket avses även en dömande kammare eller ett annat organ i Internationella brottmåls- Om brottet är grovt döms för Om brottet är grovt döms för grovt övergrepp i rättssak till grovt övergrepp i rättssak till fängelse i lägst två och högst åtta fängelse i lägst två och högst åtta Vid bedömningen av om Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt brottet är grovt ska det särskilt 1. om det har uppkommit 1. det har uppkommit eller eller funnits risk för betydande funnits risk för betydande men men för det allmänna eller någon för det allmänna eller någon 2. om gärningen har inne- 2. gärningen har innefattat fattat våld eller hot av allvarligt våld av allvarligt slag, 3. om gärningen annars har 3. gärningen har innefattat hot varit av särskilt hänsynslös eller som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspel- ning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 4. gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Om brottet är ringa döms för ringa övergrepp i rättssak till böter eller fängelse . Om någon döljer den som Om någon döljer den som förövat brott, hjälper honom eller begått brott, hjälper honom eller henne att undkomma, undan- henne att komma undan, undan- röjer bevis om brottet eller på röjer bevis om brottet eller på annat dylikt sätt motverkar att annat liknande sätt motverkar att det uppdagas eller beivras, döms det upptäcks eller beivras, döms 10Senaste lydelse 2009:1281. Ansvar ska inte dömas ut om gärningen är att anse som ringa med hänsyn till gärningsmannens förhållande till den brottslige, det brott som denne begått och övriga omständigheter. för skyddande av brottsling till för skyddande av brottsling till böter eller fängelse i högst . böter eller fängelse i högst . För skyddande av brottsling För skyddande av brottsling döms också den som undanröjer döms också den som undanröjer bevis om brott som är föremål bevis om brott som är föremål för ett rättsligt förfarande vid för ett rättsligt förfarande vid stolen eller på annat dylikt sätt stolen eller på annat liknande sätt motverkar att det uppdagas eller motverkar att det upptäcks eller Är brottet grovt, döms till Om brottet är grovt döms för fängelse, lägst och grovt skyddande av brottsling till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1. det har uppkommit eller fun- nits risk för betydande men för det 2. gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Den som inte insåg men hade skälig anledning att anta att den andre var brottslig, döms till böter. Ansvar ska inte dömas ut om gärningen är att anse som ringa med hänsyn till gärningsmannens förhållande till den brottslige och övriga omständigheter. För försök eller förberedelse För försök eller förberedelse till våld eller hot mot tjänsteman, till våld eller hot mot tjänsteman, grovt våld eller hot mot tjänste- grovt våld eller hot mot tjänste- man, grov förgripelse mot tjänste- man, grov förgripelse mot tjänste- man, övergrepp i rättssak, grovt man, övergrepp i rättssak, grovt övergrepp i rättssak eller främ- övergrepp i rättssak, skyddande jande av flykt döms det till an- av brottsling, grovt skyddande av svar enligt 23 kap. Detsamma brottsling eller främjande av flykt 11Senaste lydelse 2016:508. gäller för stämpling till grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, övergrepp i rättssak eller grovt övergrepp i rättssak. döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för stämpling till grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, övergrepp i rättssak, grovt övergrepp i rättssak, skyd- dande av brottsling eller grovt skyddande av brottsling. Vid straffmätningen ska rätten utöver brottets straffvärde i skälig omfattning beakta 1.om den tilltalade till följd av brottet drabbats av allvarlig kroppsskada, 2.om den tilltalade till följd av hög ålder eller dålig hälsa skulle drabbas oskäligt hårt av ett straff utmätt efter brottets straffvärde, 3.om en i förhållande till brottets art ovanligt förflutit sedan brottet begicks, 4.om den tilltalade efter förmåga försökt förebygga, avhjälpa eller begränsa skadliga verkningar av brottet, 5. om den tilltalade frivilligt 5. om den tilltalade frivilligt angett sig eller lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av brottet, 6.om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet utvisas ur riket, 7.om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet blir eller kan antas bli avskedad eller uppsagd från anställning eller drabbas av annat hinder eller synnerlig svårighet iyrkes- eller näringsutövning, 8.om ett straff utmätt efter brottets straffvärde skulle framstå som oproportionerligt strängt med hänsyn till andra rättsliga sank- tioner till följd av brottet, eller 9.om någon annan omständighet påkallar att den tilltalade får ett lägre straff än brottets straffvärde motiverar. 12Senaste lydelse 2015:78. Föreligger omständighet som avses i första stycket, får rätten, om särskilda skäl påkallar det, döma till lindrigare straff än som är före- skrivet för brottet. Vid straffmätningen ska rätten utöver brottets straffvärde i skälig omfattning beakta om den till- talade lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av brottet. Detsamma gäller om den till- talade lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av annans brott för vilket det inte är föreskrivet ett lindrigare straff än fängelse eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott om gärningen är belagd med straff. Föreligger omständighet som avses i första eller andra stycket, får rätten, om särskilda skäl på- kallar det, döma till lindrigare straff än som är föreskrivet för brottet. Vid val av påföljd skall rätten Vid val av påföljd ska rätten fästa särskilt avseende vid om- fästa särskilt avseende vid om- ständigheter som talar för en ständigheter som talar för en Därvid skall rätten beakta sådana Därvid ska rätten beakta sådana 29 kap. 5 §. 29 kap. 5 och 5 a §§. Som skäl för fängelse får rätten, utöver brottslighetens straffvärde och art, beakta att den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott. Denna lag träder i kraft . 13Senaste lydelse 1988:942. 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 18 kap. 6 § och 35 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 35 kap. 12 b och 13 b §§, och närmast före dessa nya rubriker av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende en- som hänför sig till en i annan stat ligt 15 § lagen (2003:1174) om beslutad skyddsidentitet, mot- svarande den som avses i 5 §, som förekommer i en brottsutredning, eller enligt lagen (2017:1000) om om det inte står klart att upp- en europeisk utredningsorder, om giften kan röjas utan att verk- ärendet rör en brottsutredning som samheten hos de myndigheter genomförs av en tjänsteman med som deltar i utredningen mot- en i annan stat beslutad skydds- identitet motsvarande den som avses i 5 § och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att heter som deltar i utredningen motverkas. Sekretessen enligt 1 § första stycket upphör att gälla hos de myndigheter och i de verksamheter som anges där, om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal, om inte 14Senaste lydelse 2017:1012. 15Senaste lydelse 2017:178. 1. sekretess för uppgiften ska 1. sekretess för uppgiften ska gälla hos domstolen enligt 12 §, gälla hos domstolen enligt 12 §, 13 a § eller 36 kap. 2 §, 12 b §, 13 a § eller 36 kap. 2 §, 2.uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet, eller 3.uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekretessreglerad. Kontaktuppgifter till målsägande och vittne Sekretess gäller hos en domstol i ett brottmål, för uppgift om en målsägandes eller ett vittnes, eller en till honom eller henne anhörigs 1. bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysningar om var någon av dessa personer bor stadigvarande eller tillfälligt, eller 2. telefonnummer, e-postadress, personnummer eller annan jäm- förbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med någon av dessa personer, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att måls- äganden eller vittnet eller någon närstående till honom eller henne lider men. Sekretess enligt första stycket gäller även i 1. ett tvistemål om enskilt an- språk i anledning av brott för mot- svarande uppgift om en kärande eller ett vittne, eller om en anhörig till honom eller henne, och 2. ett ärende som rör brott för motsvarande uppgift om en sökande, eller om en anhörig till honom eller henne. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Förhör genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring i domstol Sekretess gäller hos en domstol för uppgift om var den befinner sig som, i ett brottmål eller ett tviste- mål om enskilt anspråk i anledning av brott, hörs genom ljudöver- föring eller ljud- och bildöver- föring, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. Detsamma gäller för motsva- rande uppgift, även om personen inte hörs, om var en målsägande eller tilltalad befinner som deltar i ett sammanträde i ett brottmål och var en part befinner sig som deltar i ett sammanträde i ett tvistemål om enskilt anspråk i anledning av brott. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) Härigenom föreskrivs i fråga om förundersökningskungörelsen (1947:948) dels att 20 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 12 c § och §, av följande lydelse. I samband med att den som skäligen misstänks för brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i sex månader eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott om gärningen är belagd med straff, underrättas om misstanken, ska han eller hon få information om 29 kap. 5 a § . Ett vittne som kallas till ett förhör och, om det behövs och är möjligt, ett vittne i övriga förhörs- situationer ska informeras om – de kontaktuppgifter som be- hövs för att få upplysningar om det ärende som han eller hon före- – den fortsatta handläggningen och vilken roll han eller hon kom- mer att ha i den, – rätten till ersättning för kost- nader vid inställelse till förhör och sammanträden i domstol, –att han eller hon på begäran kan få information om hur ären- det fortskrider hos polisen, åkla- gare eller domstol om det kan ske utan men för utredningen, och –vilka organisationer som kan lämna stöd och hjälp. Av förundersökningsprotokollet ska det framgå vem som är undersökningsledare, vem som har varit förhörsledare och vem som har sammanställt protokollet. Den som sammanställer protokollet ska även ange i protokollet när sammanställningen görs. I protokollet ska följande antecknas –angivelsen eller vad som annars har föranlett förundersökningen, –tid och plats för åtgärder under förundersökningen, –iakttagelser vid brottsplatsundersökning, –berättelser av hörda personer samt nödvändiga upplysningar om dem, –uppgift om att en anhörig eller någon annan närstående har underrättats om ett frihetsberövande eller att en sådan underrättelse inte har skett eller har skjutits upp, –uppgift om den misstänkte var påverkad av alkohol eller något annat berusningsmedel vid brottet, och om brottet kan antas ha samband med den misstänktes missbruk av alkohol eller något annat berusningsmedel, –namn på förhörsvittne och övriga närvarande vid förhör, –beslut om att någon annan än ett förhörsvittne har tillåtits att närvara vid förhör samt att det som har framkommit vid förhör inte får uppenbaras, –beslut om att en försvarare har förhindrats att närvara vid för- hör och skälen för det, –framställningar till rätten om vittnesförhör eller annan utred- ning under förundersökningen, om upptagande av bevisning enligt 23 kap. 15 § , och om föreläggande att visa upp skriftligt bevis eller tillhandahålla föremål för besiktning samt beslut om detta, 16Senaste lydelse 2017:208. –beslut om uppgifter som rör användning av tvångsmedel, –underrättelse till en misstänkt enligt 23 kap. 18 § första stycket , samt till en misstänkt och hans eller hennes för- svarare enligt 23 kap. 18 a § första stycket , med upp- gift om de krävt ytterligare utredning eller i övrigt velat anföra något, –uppgift om att en misstänkt har informerats om 29 kap. 5 a § , –uppmaning enligt 2 § strafföreläggandekungörelsen (1970:60), –uppgift om målsägande eller den som övertagit målsägandens anspråk avser att föra ersättningstalan i anledning av brottet, –nödvändiga uppgifter om enskilt anspråk när åklagaren förbere- der en sådan talan och, om det är möjligt, den misstänktes yttrande över ett sådant anspråk, –uppgift om uppmaning enligt 5 a §, –uppgift om det funnits ett barn som har bevittnat brottet och i så fall var barnet har befunnit sig, –uppgift om att det finns utredningsmaterial som inte har tagits med i protokollet, och –det som i övrigt är av betydelse att anteckna i protokollet. Protokollet ska innehålla nödvändiga diarieuppgifter, såsom num- mer på inkommen angivelse och aktnummer (dossiernummer) och en kort beteckning av saken. Denna förordning träder i kraft . 2 Utredningens uppdrag och arbete Direktiven för vårt uppdrag beslutades vid regeringssammanträdet (dir. 2019:85).1 Uppdraget har i huvudsak om- fattat fyra frågor. 1.Överväga om straffskalorna för övergrepp i rättssak, mened och skyddande av brottsling bör ändras, och i det sammanhanget över- väga en höjning av minimistraffen för brotten. I uppdraget ingår att överväga om det finns skäl att införa omständigheter som sär- skilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet skyddande av brottsling är grovt och om de befintliga omständigheter som sär- skilt ska beaktas vid bedömningen av om brotten övergrepp i rätts- sak och mened är grova bör ändras eller kompletteras. Oavsett ställningstagandena i sak ska förslag lämnas som sammantaget innebär höjda straffnivåer för ovan nämnda brott. Därutöver ska tillämpningsområdet för den särskilda ansvarsfrihetsbestämmelsen i 17 kap. 11 § femte stycket BrB ses över och behovet av ändringar när det gäller vittnesuppgifter som lämnas under förundersökningen övervägas. Vid behov ska förslag till författningsändringar lämnas. 2.Analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en ordning som ger möjlighet till strafflindring för den som medverkar till utredning av någon annans brottslighet. För- och nackdelar med en sådan reglering ska redovisas. Vid behov ska förslag till för- fattningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga lämnas. 1Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete 3.Analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en ordning som ger möjlighet att vittna anonymt och om det i så fall är lämpligt att en sådan möjlighet först införs på försök. För- och nackdelar med en sådan reglering ska redovisas. Vid behov ska förslag till författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga lämnas. 4.Se över stödet till och skyddet av vittnen och deras anhöriga. När det gäller stödet till vittnen ska det särskilt övervägas dels behovet av målgruppsanpassad information – t.ex. för målgrupper som är svåra att nå, dels hur och som information om stöd ska lämnas. Vid behov ska förslag till författningsändringar lämnas. Under alla förhållanden ska åtgärder för att förbättra stödet till vittnen föreslås. Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt. På grund av spridningen i samhället av viruset Covid-19 har dock flertalet sammanträden och andra former av kontakter skett via videolänk, telefon eller e-post. Utredningen har haft nio sammanträden med förordnade experter och sakkunniga. Särskilda möten har därutöver hållits med företrädare för olika myndigheter och organisationer, bl.a. , , BrOM och . Underhandskontakter har också löpande tagits med experterna och andra företrädare för olika myndigheter. Utredningen har sänt ut förfrågningar om innehållet i och tillämp- ningen av relevant lagstiftning avseende strafflindring vid medverkan till utredning av annans brottslighet och anonyma vittnen till samt- liga EU-länder samt till . Särskilda möten har hållits med före- trädare för det danska respektive norska rättsväsendet. Utredningen har löpande samrått med flera pågående statliga ut- redningar, bl.a. (Ju 2020:15). redovisade den särskilda utredaren arbetsläget för statsrådet och statsrådet . Den särskilda utredaren och sekreteraren har också deltagit på ett seminarium om stöd till vittnen, som anordnades av BrOM, och ett seminarium om organiserad brottslighet, som anord- nades av . Utredningens uppdrag och arbete Utredningens förslag till ändringar i lag och förordning finns i kapi- tel 1. I kapitel 3 finns en problembeskrivning, vilken bl.a. innehåller uppgifter om brottsutvecklingen, förekomsten av kriminella nätverk och tystnadskulturer. I kapitlet finns också en sammanfattande slut- sats när det gäller utredningens inriktning. Kapitel 4–7 behandlar utredningens fyra huvudsakliga delfrågor (se ovan). Förutom över- väganden, förslag och bedömningar innehåller vart och ett av dessa kapitel en genomgång av gällande rätt och, i relevanta delar, tidigare överväganden. I kapitel 4 behandlas frågan om ändringar i straffbestämmelserna för mened, övergrepp i rättssak och skyddande av brottsling samt be- hovet av ändringar när det gäller vittnesuppgifter som lämnas under förundersökningen. Frågan om en ordning om strafflindring vid med- verkan till utredning av annans brott behandlas i kapitel 5. I det sam- manhanget övervägs också ett flertal olika åtgärder, bl.a. ett skärpt straffansvar för den som oriktigt beskyller eller anmäler annan för brott. I kapitel 6 behandlas frågan om det bör införas en ordning med anonyma vittnen. I kapitel 7 behandlas frågan om ökat stöd till och skydd av vittnen. I kapitlet tas olika åtgärder upp. Det handlar bl.a. om överväganden om ökat skydd för kontaktuppgifter till vittnen samt om information till vittnen under förundersökningen. I kapitel 8 finns utredningens överväganden i fråga om ikraftträ- dande och övergångsbestämmelser. Konsekvenserna av utredningens förslag redovisas i kapitel 9. Kapitel 10 innehåller en kommentar till de författningsförslag som redovisas i kapitel 1. För att klargöra den närmare innebörden även av föreslagna ändringar i förordning, har författningskommentar tagits fram också beträffande dessa ändringar. Regeringen har tillsatt utredningen mot bakgrund av de senaste årens utveckling där antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella sam- manhang har ökat. I direktiven anges bl.a. att våldet mellan krimi- nella aktörer är grövre än tidigare och att rädslan för dessa påverkar benägenheten att lämna uppgifter till de brottsutredande myndig- heterna och i domstol. Direktiven pekar också på företeelser såsom parallella samhällsstrukturer, större otrygghet och ett lägre förtroende för rättsväsendet. Det framhålls även att brott som begås inom ramen för kriminella nätverk kan vara särskilt svåra att utreda. Vilka åtgärder som bör vidtas för att motverka brott som begås inom ramen för olika kriminella grupperingar eller nätverk har varit föremål för utredningar i ett flertal sammanhang. En återkommande brist har varit att det saknats en tillräckligt konkret bild av hur pro- blematiken som åtgärderna syftar att motverka ser ut. För att kunna lämna förslag som är relevanta och effektiva är det därför av vikt att först försöka konkretisera problembilden. I det följande ges en beskrivning dels av brottsutvecklingen i all- mänhet, dels av vad som avses med kriminella nätverk och vilka brott som begås inom ramen för sådana nätverk, men även vilka konsekven- ser – bl.a. i form av tystnadskulturer – som de för med sig. Problem- beskrivningen avslutas med en sammanfattande slutsats när det gäller utredningens inriktning. Om brottsligheten i samhället ökar eller minskar är en fråga som inte är helt enkel att besvara. För vissa brottstyper leder analyserna av den officiella kriminalstatistiken och de övriga metoder som Brå använder, bl.a. NTU1 och SUB2, till relativt säkra resultat om både brottsnivåer och brottsutveckling. Ett exempel på sådana brott är dödligt våld. För många andra brottstyper är resultaten av undersökningarna där- emot mer osäkra. Det gäller t.ex. sexualbrott, brott som riktas mot företag och narkotikabrott. (Se bl.a. Brå 2019:5, Indikatorer på sexual- brottsutvecklingen –2017, s. 7, 15 och 16.) Uppgifterna från Brå talar ändå för att brottsligheten i ligger på en förhållandevis jämn nivå. För flera brottstyper har små förändringar skett sett , medan vissa brottstyper har ökat och andra minskat. Som exempel på detta kan följande nämnas. När det gäller olika former av tillgreppsbrott talar den långsiktiga trenden för en generell minskning av antalet brott. Minskningen be- ror framför allt på att allt färre drabbas av stöld av eller ur fordon. (Se Brå 2017:5, Brottsutvecklingen i fram , s. 190 och Brå 2019:11, Nationella trygghetsundersökningen 2019 – Om utsatt- het, otrygghet och förtroende, s. 96). Antalet rån har legat på en stabil nivå . Både anmälningsstatistiken och de senaste årens NTU-mätningar talar dock för att utsattheten för personrån ökat . (Se Brå 2017:5 s. 98, Brå 2019:11 s. 68 och Brå, Kriminal- statistik 2019 – Anmälda brott slutlig statistik, s. Antalet bedrägeri- brott har successivt ökat, bl.a. som en följd av den ökade internet- användningen i samhället (se Brå 2017:5 s. 171, Brå 2019:11 s. 77 f. och Brå, Kriminalstatistik 2019 – Anmälda brott slutlig statistik, s. 37 och 38). Antalet hot3 har legat på en stabil nivå . Resultaten från NTU-mätningarna talar dock för en uppåtgående trend . (Se Brå 2017:5 s. 154 och Brå 2019:11 s. Antalet personer som uppger att de utsatts för våld sjönk –2015, men har därefter ökat. Antalet personer som vårdas inom slutenvården för övergrepp av annan person har dock minskat successivt , vilket tyder på att grövre former av våld har minskat.