sou · H9B3102 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag i avsnitt 9.11.3 och 9.11.4 innebär att E-hälso- myndigheten kommer att lämna känsliga personuppgifter till Läke- medelsverket för myndighetens tillsyn och för bl.a. epidemiologiska undersökningar, forskning och statistik. Myndig- heterna kommer därmed att behandla personuppgifter i den mening som avses i dataskyddsförordningen. För att myndigheterna ska få behandla personuppgifterna krävs att det finns ett rättsligt stöd en- ligt artikel 6 i dataskyddsförordningen för behandlingen. Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... det är känsliga personuppgifter krävs det också att något av undan- tagen i artikel 9 i dataskyddsförordningen är tillämpligt. Den rättsliga grunden för behandlingen hos är att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse (arti- kel 6.1 e i dataskyddsförordningen). Behandling av personuppgifter för epidemiologiska undersökningar, forskning, framställning av sta- tistik, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvårdsområdet är enligt utredningens bedömning en uppgift av allmänt intresse.16 I artikel 6.3 första stycket i dataskyddsförord- ningen anges att den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 e ska fastställas i enlighet med unionsrätten eller ett medlemslands nationella rätt. Det som måste ha stöd i rättsordningen är uppgiften av allmänt intresse. Den rättsliga grunden för behandlingen är på det sätt som krävs fastställd i den nationella rätten genom bl.a. lagen (2001:99) om den officiella statistiken och förordningen om den officiella statistiken (2001:100) samt lagen (1998:543) om hälsodata- register. Utredningens bedömning är också att syftet med behand- lingen är nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse (jfr artikel 6.3 andra stycket i dataskyddsförordningen). Den rättsliga grunden för behandlingen hos är att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i verkets myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Enligt lagen om handel med läkemedel har tillsyn över att öppenvårdsapoteken uppfyller de krav som följer av lagen, däribland uppgiftsskyldigheten för öppenvårdsapoteken och tillhandahållandeskyldigheten och för den tillsynen har rätt att på begäran få de upplys- ningar och handlingar som behövs för tillsynen (7 kap. 2 § lagen om handel med läkemedel). Den rättsliga grunden för behandlingen är på det sätt som krävs fastställd i den nationella rätten genom be- stämmelserna i lagen om handel med läkemedel (jfr artikel 6.3 första stycket i dataskyddsförordningen). Utredningens bedömning är också att syftet med behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse (jfr artikel 6.3 andra stycket i dataskyddsför- ordningen). Den nationella rätten ska dessutom enligt artikel 6.3 uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Utredningen anser att förslagen uppfyller ett mål 1997/98:108 s. 48. Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... av allmänt intresse och är proportionella mot de legitima mål som eftersträvas samt att det intrång i den personliga integriteten som personuppgiftsbehandlingen i vissa fall medför står i rimlig propor- tion till den nytta som behandlingen innebär. En närmare avvägning mellan integritetsaspekterna och myndigheternas behov och nytta av uppgifterna finns i kapitel 11. 10.4.2Behandling av känsliga personuppgifter Personuppgifter i hälsodataregister får som utredningen tidigare nämnt behandlas för att följa upp, utvärdera och kvalitetssäkra hälso- och sjukvård men även för framställning av statistik samt för forskning och epidemiologiska undersökningar. Enligt utredningens bedöm- ning kan både artikel 9.1 h och 9.2 j i dataskyddsförordningen bli tillämpliga på behandling. Artikel 9.1 h avser undan- tag för hälso- och sjukvård och social omsorg och en förutsättning för att undantaget ska vara tillämpligt är att kravet på tystnadsplikt som följer av artikel 9.3 i dataskyddsförordningen är uppfyllt. Social- styrelsens verksamhet med hälsodataregistren omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § OSL. Artikel 9.2 j i dataskyddsförordningen avser undantag för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 i dataskyddsförordningen på grundval av eller medlemsländernas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenlig med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. Vad gäller kravet på proportionalitet och förenlighet med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd får det förutsättas att regeringen gjort en avvägning mellan behovet av ett hälsodataregister och intrånget i den personliga integriteten innan beslut fattades om att utfärda förordningen (2005:363) om läke- medelsregister hos . Eftersom den föreslagna utökade behandlingen ska motsvara de uppgifter som det redan finns stöd för att behandla i förordningen om läkemedelsregister hos Socialstyrel- sen, om än för fler registrerade, är det utredningens bedömning att behandlingen är proportionerlig till det eftersträvade syftet. Kravet på lämpliga och särskilda åtgärder får anses vara uppfyllt genom de olika Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... skyddsåtgärder som finns i lagen om hälsodataregister och förord- ningen om läkemedelsregister hos , t.ex. begränsning av vilka personuppgifter som får behandlas, sökbegränsningar och regler om samkörning. Uppgifterna omfattas även av sekretess enligt OSL. Enligt utredningens bedömning är således även undantaget i arti- kel 9.1 j i dataskyddsförordningen tillämpligt för behandling. Även får tillgång till känsliga personuppgifter i sin tillsyn över öppenvårdsapoteken. Av skäl 53 till dataskydds- förordningen framgår att begreppet förvaltning av hälso- och sjuk- vårdstjänster ska tolkas vitt och inbegriper bl.a. tillsyn över hälso- och sjukvård. Enligt utredningens bedömning får därför behandling av känsliga personuppgifter i sin tillsynsverksamhet över öppenvårdsapoteken anses falla under artikel 9.1 h i dataskyddsför- ordningen. Kravet på tystnadsplikt är uppfyllt genom att Läkemedels- verkets personal omfattas av sekretess enligt OSL. 10.5Förslag till ändringar i HOSP-förordningen över legitimerad hälso- och sjukvårdsperso- nal () omfattar personer som har sökt och fått legiti- mation för yrken inom hälso- och sjukvårdens område. Personupp- gifterna i registret får behandlas för att föra en aktuell förteckning över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (4 § HOSP-förord- ningen). Registret är det enda stället där samlade uppgifter om hälso- och sjukvårdspersonalens behörighet finns tillgängliga. Uppgifterna i registret används av arbetsgivare, apotek och allmänhet, främst för upplysningar om sjukvårdspersonalens identitet och behörighet. Upp- gifterna utgör även ett underlag för myndigheternas tillsyn och för statistik. Registret syftar dock ytterst till att bidra till att upprätthålla en hög patientsäkerhet.17 är personuppgiftsansvarig för registret (3 a § HOSP- förordningen). Vilka uppgifter som får innehålla regleras uttömmande i förordningen (6 §), likaså för vilka ändamål som uppgifterna i registret får behandlas (4 och 5 §§). 17SOU 2021:39 s. 69. Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... av uppgifterna i registret kommer från hälso- och sjukvårdspersona- lens egna ansökningar om legitimation. Den registrerade får inte mot- sätta sig sådan behandling av personuppgifter som är tillåten enligt HOSP-förordningen (3 §). 10.5.2Behov av ett nytt ändamål i HOSP-förordningen Utredningens förslag: Personuppgifter i får be- handlas även för att lämna uppgifter som behövs för E-hälso- myndighetens kontroll av hälso- och sjukvårdspersonals identitet och behörighet i enlighet med författning eller regeringsuppdrag. Utredningens bedömning: Det är förenligt med dataskyddsför- ordningen att införa bestämmelser i nationell rätt i enlighet med utredningens förslag. ska ansvara för register och it-funktioner som öppenvårdsapoteken och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshantering, samt sam- ordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa ut- vecklingen på e-hälsoområdet (1 § förordning [2013:1031] med in- struktion för ). ska även särskilt ansvara för det register som anges i lagen om nationell läke- medelslista (2 § 1 samma förordning). Utredningen har föreslagit en ny bestämmelse i instruktion som fastställer dels att myndigheten ska vara nationell kontaktpunkt för e-hälsa, dels att myndigheten ska tillhandahålla tjänster och infrastruktur för informationsutbyte av e-recept över landsgränser, se avsnitt 7.6. Eftersom ansvarar för register och it-funk- tioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshantering, be- höver myndigheten ha tillgång till uppgifter i . Upp- gifterna behövs bl.a. för att ska kunna kontrollera att den person som ansvarar för utlämnandet är legitimerad farma- ceut (dvs. apotekare eller receptarie). kommer att, i likhet med vad som gäller vid expediering av svenska e-recept på öppenvårdsapotek, behöva ha uppgifter från för expe- diering av e-recept från EES. Vid apotekens inloggning i tjänsten, på Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... det sätt som anvisar, anges inte farmaceutens namn utan i stället någon annan form av id (t.ex. HOSP-id, legiti- mationskod eller personnummer). Inom nätverket för e-hälsa fram- håller nätverket betydelsen av att entydigt kunna identifiera hälso- och sjukvårdspersonal och enligt e-hälsoavtalet ställs det krav på att medlemsländerna ska kunna garantera att det endast är behörig hälso- och sjukvårdspersonal som tar del av uppgifter om patienters hälsa. behöver därför kunna skicka farmaceutens namn till den utländska kontaktpunkten för e-hälsa och har därför behov av att kunna få ut uppgift om vilket namn som är knutet till en viss HOSP-id eller legitimationskod. IHOSP-förordningen regleras tre särskilda ändamål som rör . Dessa ändamål är att lämna uppgifter till den nationella läkemedelslistan enligt lagen om nationell läkemedelslista (5 § 2), att i samband med behandling av per- sonuppgifter enligt lagen om nationell läkemedelslista lämna upp- gifter till den myndigheten för kontroll av identitet och behörighet ifråga om förskrivare, legitimerade sjuksköterskor utan behörighet att förskriva läkemedel, apotekare, receptarier och dietister (5 § 4), och att lämna uppgifter till för kontroll av för- skrivares identitet och behörighet vid expediering på öppenvårds- apotek av läkemedel och andra varor som förskrivits (5 § 5). För att behov av uppgifter ska kunna till- godoses behöver ett nytt ändamål införas i HOSP-förordningen som innebär att uppgifterna i registret får behandlas för kontroll av iden- titet och behörighet i fråga om apotekare och receptarier för E-hälso- myndighetens behandling av personuppgifter enligt utredningens förslag till ny lag om hantering av e-recept från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Ibetänkandet Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården (SOU 2021:39) framgår att i en skrivelse till regeringen har begärt att de nuvarande ändamålen i HOSP-förordningen ska ersättas av ända- målet att lämna uppgifter till för kvalitetssäk- ring, behörighets- och åtkomstkontroll, komplettering av uppgifter samt statistikändamål. har som skäl för detta anfört att när myndigheten får nya uppdrag ökar behovet av tillgång till uppgifter i för dessa ändamål. En fortsatt detalj- reglering av ändamålen i HOSP-förordningen riskerar enligt E-hälso- Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... myndigheten att medföra problem i de fall sådana behov uppstår som avser uppgifter, ändamål eller yrkeskategorier som inte räknas upp i ändamålen. Det vore enligt mer ändamålsenligt med en mer flexibel lösning, som i stället avgränsas till ovan nämnda ändamål, eftersom det skulle möjliggöra utlämnande av sådana upp- gifter som myndigheten har behov av, oavsett vilket register eller vilka yrkeskategorier som vid var tid är aktuella. Till följd härav före- slår Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg iSOU 2021:39 en ny ändamålsbestämmelse i HOSP-förordningen för behov av uppgifter från registret som ersätter alla de nuvarande ändamålen avseende E-hälsomyndigheten.18 Det föreslagna nya ändamålet är ”att lämna uppgifter som behövs för kontroll av hälso- och sjukvårdspersonals iden- titet och behörighet i enlighet med författning eller regeringsupp- drag”. Förslaget bereds inom . Utredningen anser att det ändamål som föreslås i SOU 2021:39 är ändamålsenligt. Det skulle även komma att omfatta E-hälsomyn- dighetens behov av personuppgifter för informationsutbytet av e-recept över landsgränser. Utredningen anser därför att det nya ändamålet som föreslås i SOU 2021:39 är att föredra framför en mer specifik bestämmelse som innebär att personuppgifterna i får behandlas även för ändamålet att i samband med E-hälsomyndig- hetens behandling av personuppgifter enligt förslaget till ny lag om hantering av e-recept från Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES) lämna uppgifter till E-hälsomyndig- heten för kontroll av identitet och behörighet i fråga om apotekare och receptarier. Utredningen föreslår därför samma ändamålsbestäm- melse som i SOU 2021:39. När det gäller det nya ändamålets förenlighet med dataskyddsför- ordningen gör utredningen samma bedömning som i SOU 2021:39. 18SOU 2021:39, se avsnitt 8.7.3. Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... 10.6Förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen Utredningens förslag: En ändring bör göras i 25 kap. 17 c § OSL som innebär att kan lämna ut sekretess- belagda uppgifter till utländsk kontaktpunkt enligt lagen om natio- nell läkemedelslista. Vidare bör en ny punkt införas som innebär att kan lämna ut sekretessbelagda uppgifter till expedierande personal på öppenvårdsapotek och till utländsk kontaktpunkt enligt förslaget till ny lag om hantering av e-recept från Europeiska ekonomiska samarbets- området. I OSL finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verk- samhet och förbud att lämna ut allmänna handlingar. Enligt 25 kap. 17 a § OSL gäller sekretess hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Enligt 25 kap. 17 b § OSL gäller sekre- tess hos för uppgift om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Enligt 8 kap. 1 § OSL får uppgift för vilken sekretess gäller enligt lagen inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till. Det förekommer situationer när andra myndigheters eller enskildas intresse av att ta del av en sekretessbelagd uppgift väger tyngre än det intresse sekretessen ska skydda. Det finns därför bestämmelser i som innebär att sekretess under vissa förutsättningar inte hind- rar att sekretessbelagda uppgifter lämnas till myndigheter eller enskilda. Sådana bestämmelser kallas för sekretessbrytande bestämmelser. En sådan bestämmelse finns i 10 kap. 28 § OSL som gäller utlämnande till andra myndigheter och innebär att sekretess inte hindrar att uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Utredningen föreslår en sådan uppgiftsskyl- dighet för i förslaget till ny lag om E-hälso- myndighetens hantering av e-recept från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) till och . Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... Någon motsvarande bestämmelse finns inte för aktörer som inte är myndigheter. För att sekretessbelagda uppgifter ska få lämnas till aktörer som inte är myndigheter krävs enligt 8 kap. 1 § OSL att den sekretessbrytande bestämmelsen finns direkt i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till. Det räcker således inte att i lagen om nationell läkemedelslista eller i förslaget till ny lag föreslå en upp- giftsskyldighet för till vissa aktörer. Det har därför införts sekretessbrytande bestämmelser i 25 kap. 17 c § OSL som innebär att sekretessen i 25 kap. 17 a och 17 b §§ inte hindrar att lämnar ut uppgifter enligt lagen om nationell läkemedelslista till hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att förskriva läkemedel eller andra varor, en sjuk- sköterska utan sådan behörighet, en dietist, en farmaceut i hälso- och sjukvården eller till expedierande personal på öppenvårdsapotek. Utländska kontaktpunkter för e-hälsa framgår inte av den uppräk- ningen. För att ska få lämna ut sekretessbelagda uppgifter till en utländsk kontaktpunkt i enlighet med lagen om natio- nell läkemedelslista krävs att ett tillägg görs i 25 kap. 17 c § OSL som innebär att uppgifter kan lämnas ut till utländsk kontaktpunkt för e-hälsa enligt lagen om nationell läkemedelslista. Utredningen föreslår i den nya lagen en uppgiftsskyldighet för till utländsk kontaktpunkt för e-hälsa och expe- dierande personal på öppenvårdsapotek. För att uppgiftsskyldigheten ska kunna bryta sekretessen måste i enlighet med vad som framgår ovan en hänvisning i OSL göras till den nya lagen. Utredningen före- slår därför att en ny punkt införs i 25 kap. 17 c § OSL som innebär att får lämna ut uppgifter till expedierande per- sonal på öppenvårdsapotek och utländsk kontaktpunkt för e-hälsa enligt förslaget till ny lag. I detta sammanhang kan även noteras sekretessbestämmelsen i 8 kap. 3 § OSL som gäller sekretess mot utländska myndigheter och mellanfolkliga organisationer. Enligt bestämmelsen får en uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag inte röjas för en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om inte utlämnande sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordning (p. 1), eller uppgiften i motsvarande fall skulle få lämnas ut till en svensk myndighet och det enligt den utlämnande myndighetens prövning står klart att det är förenligt med svenska intressen att uppgiften lämnas till den utländska myndigheten eller den mellanfolkliga orga- Övriga aktörers personuppgiftsbehandling ... nisationen (p. Om bestämmelsen är tillämplig krävs ingen särskild sekretessbrytande bestämmelse. Utredningen föreslår i lagen om nationell läkemedelslista och i den nya lagen en uppgiftsskyldighet för till den utländska kontaktpunkten för e-hälsa. De föreslagna uppgiftsskyl- digheterna är enligt utredningens bedömning ett sådant utlämnande som sker i enlighet med särskild föreskrift i lag i enlighet med 8 kap. 3 § 1 OSL. För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs att utläm- nandet sker till en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Av e-hälsoavtalet följer att en nationell myndighet eller organisation i eller Efta ska vara ansvarig för den nationella kontaktpunkten för e-hälsa. Följande framgår av e-hälsoavtalet ”National Contact Point for eHealth, acting as organisational and technical gateway for the provision of CBeHIS” (dvs. Det innebär att en nationell kontaktpunkt för e-hälsa är en organisatorisk och tek- nisk nod för e-hälsotjänsterna. Något krav på vem som kan vara natio- nell kontaktpunkt för e-hälsa följer således inte av e-hälsoavtalet, varför det enligt utredningens bedömning inte entydigt går att säga att ett utlämnande till en utländsk kontaktpunkt för e-hälsa sker till en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Bestämmel- sen i 8 kap. 3 § OSL är därför inte tillämplig enligt utredningens mening. 11Avvägning mellan behov och integritetsrisker Informationsutbytet av e-recept inom EES innebär att integritets- känsliga uppgifter om en individs hälsa överförs mellan länderna. I detta kapitel gör utredningen en avvägning mellan behovet av ut- redningens förslag och de integritetsrisker de kan innebära. 11.2En avvägning mellan behov och integritetsrisker Utredningens bedömning: Behovet av och fördelarna med utred- ningens förslag överväger de integritetsrisker som behandlingen medför. Förslagen uppfyller ett mål av allmänt intresse och är proportionella mot det legitima mål som eftersträvas. Integritets- analysen uppfyller kraven på en konsekvensbedömning avseende dataskydd i enlighet med artikel 35.10 i dataskyddsförordningen. 11.2.1En sammanfattning av utredningens förslag Utredningen har i kapitlen 8, 9 och 10 föreslagit en ny lag och änd- ringar i befintliga författningar för att möjliggöra att e-recept som utfärdas i ska kunna expedieras i ett annat EES-land och att e-recept från EES ska kunna expedieras i . För e-recept ut- färdade i föreslår utredningen ändringar i lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista som innebär att ett nytt ändamål införs ilagen som möjliggör för att behandla person- uppgifter för expediering av läkemedel i ett annat EES-land. Syftet med ändamålet är att möjliggöra ett sådant informationsutbyte. Avvägning mellan behov och integritetsrisker att personuppgifterna ska få behandlas för detta ändamål föreslår utredningen att patienten ska lämna ett s.k. integritetshöjande sam- tycke. Utredningen föreslår också att en uppgiftsskyldighet införs för till utländsk kontaktpunkt för e-hälsa. För- slaget är en förutsättning för att expedierande personal på ett apotek eller motsvarande i ett annat EES-land ska få tillgång till de uppgifter som behövs för att kunna expediera e-receptet. Utredningen gör vidare bedömningen att vissa uppgifter ska kunna överföras även avseende läkemedel som inte får expedieras i ett annat EES-land, för att skapa förutsättningar för en patientsäker expediering, se vidare avsnitt 12.4.5. Utredningen föreslår också att det ska vara möjligt att söka på för- skrivarens och patientens identitet för ändamålet expediering av läke- medel i ett annat EES-land. Ombud ska kunna hämta ut läkemedel enligt vissa villkor i tjäns- ten e-recept över landsgränser. Den möjligheten är ny och valfri för deltagande medlemsländer. Utredningen föreslår att det ska vara möj- ligt att, i likhet med vad som gäller för svenska e-recept, söka på om- budets identitet om det blir aktuellt att använda denna möjlighet i . När e-recept från EES ska expedieras i föreslår utredningen en ny lag som reglerar den personuppgiftsbehandling som E-hälso- myndigheten utför. Utredningen föreslår att ska få behandla personuppgifter för att lämna ut uppgifter till öppenvårds- apoteken för att möjliggöra expediering i och att därefter återrapportera vad som expedierats till den utländska kontaktpunkten för e-hälsa. För att ska kunna utöva tillsyn över öppenvårdsapotekens uppgiftsskyldighet och tillhandahållandeskyl- dighet behöver myndigheten tillgång till de uppgifter som öppenvårds- apoteken har rapporterat till i detta avseende. Utredningen föreslår därför att ska få behandla personuppgifter för detta ändamål. Vidare föreslår utredningen att ska få behandla personuppgifter för ändamålen redovisning till för epidemiologiska undersökningar, forskning, framställning av statistik, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvårdsområdet och för E-hälso- myndighetens uppdrag avseende statistik. Utredningen föreslår också en uppgiftsskyldighet för till öppenvårdsapoteken, , och den utländska kontaktpunk- ten för e-hälsa som omfattar de uppgifter som behövs för de angivna Avvägning mellan behov och integritetsrisker Utredningen föreslår vidare att personuppgifter ska tas bort senast efter det att läkemedlen expedierades på ett öppen- vårdsapotek Vad gäller öppenvårdsapotekens behandling av personuppgifter föreslår utredningen att tillämpningsområdet för apoteksdatalagen även bör omfatta e-recept utfärdade av förskrivare behörig i ett annat EES-land.