sou · H9B356 · 2022-01-01 00:00:00 — domstol som innebär att ett fa- domstol som innebär att ett derskap har fastställts eller hävts 1. faderskap, och som har vunnit laga kraft 2. moderskap, eller gäller i , om det med hän- 3. föräldraskap för en kvinna syn till en parts hemvist eller med- som var moderns make eller sambo borgarskap eller annan anknyt- har fastställts eller hävts och ning fanns skälig anledning att som har fått laga kraft gäller i talan prövades i den främmande , om det med hänsyn till en parts hemvist eller medborgar- skap eller annan anknytning fanns skälig anledning att talan pröva- des i den främmande staten. Det utländska avgörandet gäller dock inte i , 1.om svaranden, i fall där han eller hon inte har gått i svaromål, inte har fått kännedom om den väckta talan i tillräcklig tid för att kunna svara i saken eller om svaranden annars inte har fått rimliga möjligheter att föra sin talan i den utländska rättegången, 2.om avgörandet strider mot en svensk dom, 3.om avgörandet strider mot ett här i landet giltigt utländskt av- görande i en rättegång som började tidigare än den andra utländska rättegången, 4. om avgörandet strider mot en här i landet giltig fastställelse av faderskap i annan form än ge- nom domstolsavgörande och den fastställelsen har skett innan den utländska rättegången började, 5. om en rättegång om fader- skapet pågår i , eller 6. om det utomlands pågår en rättegång om faderskapet som har börjat tidigare än den andra ut- ländska rättegången och som kan antas leda till ett här i landet gil- tigt avgörande. än den andra utländska rätte- gången och som kan antas leda till ett här i landet giltigt avgörande. Ett avgörande som uppfyller förutsättningarna enligt 7 § och som innebär att en utländsk dom- stol har fastställt ett faderskap för en annan man, än den vars spermier använts vid en insemination eller befruktning utanför kroppen av en kvinna som inte var mannens make eller sambo, gäller i endast om avgörandet har med- delats i, eller erkänts av, en stat där mannen hade hemvist och var bosatt utan avbrott under i samband med barnets födelse. Ett avgörande som uppfyller förutsättningarna enligt 7 § och som innebär att en utländsk dom- stol har fastställt ett moderskap för en kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den kvinna som fött barnet, gäller i endast om avgörandet har meddelats i, eller erkänts av, en stat där kvinnan hade hemvist och var bosatt utan avbrott under i samband med barnets födelse. En utländsk fastställelse av En utländsk fastställelse, ge- faderskap genom bekräftelse gäller nom bekräftelse, av faderskap eller i , om den är giltig enligt föräldraskap för en kvinna som lagen i den stat där barnet eller var moderns make eller sambo den som har lämnat bekräftelse gäller i , om den är giltig hade hemvist eller i en stat där enligt lagen i den stat där barnet någon av dem var medborgare. eller den som har lämnat bekräf- telsen hade hemvist eller i en stat där någon av dem var medborgare. Bekräftelsen skall även om det Bekräftelsen ska även om det inte följer av första stycket anses inte följer av första stycket anses giltig till formen, om den upp- giltig till formen, om den upp- fyller formföreskrifterna i lagen i fyller formföreskrifterna i lagen i den stat där bekräftelsen läm- den stat där bekräftelsen läm- Den utländska fastställelsen gäller dock inte i 1.om den strider mot ett här i landet giltigt avgörande i en rätte- gång som började innan fastställelsen skedde, 2. om den strider mot en 2. om den tidigare, här i landet giltig faststäl- tidigare, här i landet giltig fast- lelse av faderskap i annan form än ställelse av faderskap eller föräldra- skap i annan form än genom dom- 3. om det i pågår en 3. om det i pågår en rättegång om faderskapet som har rättegång om faderskapet eller för- börjat innan fastställelsen skedde, äldraskapet som har börjat innan 4. om det utomlands pågår en 4. om det utomlands pågår en rättegång om faderskapet som har börjat innan fastställelsen skedde och som kan antas leda till ett här i landet giltigt avgö- som kan antas leda till ett här i landet giltigt avgörande, eller 5. om bekräftelsen är uppenbart oriktig. 8Senaste lydelse 1990:1528. Frågan om ett avgörande som Frågan om ett avgörande som avses i 7 § gäller i kan avses i 7–7 b §§ gäller i prövas av tingsrätt efter en kan prövas av tingsrätt efter en ansökan av någon som har varit ansökan av någon som har varit part i den utländska rättegången part i den utländska rättegången och vars rätt frågan rör. och vars rätt frågan rör. sådan fråga uppkommer inför en sådan fråga uppkommer inför en annan svensk myndighet än en annan svensk myndighet än en domstol, får även myndigheten domstol, får även myndigheten vid behov begära en sådan pröv- vid behov begära en sådan pröv- ning av tingsrätten. En ansökan enligt första stycket görs till den tingsrätt som reger- ingen föreskriver. Innan tingsrätten prövar frågan ska motparten få tillfälle att yttra sig över ansökan, om det kan ske. Vid handläggning i domstol av ett ärende som avses i första stycket tillämpas i övrigt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Väcks vid en svensk domstol Väcks vid en svensk domstol talan om faderskapet till ett barn talan om det rättsliga föräldraska- men pågår redan en rättegång pet till ett barn men pågår redan om faderskapet utomlands, skall en rättegång om detta utom- lands, ska talan avvisas eller vilande i väntan på ett avgörande förklaras vilande i väntan på ett i den utländska rättegången som har vunnit laga kraft, om det kan rättegången som har fått laga antas att detta avgörande blir gil- kraft, om det kan antas att detta tigt här i landet. avgörande blir giltigt här i prövas, om det finns särskilda Talan får dock prövas, om det finns särskilda skäl. Pågår den utländska rätte- Pågår den utländska rätte- gången i , skall i fall som gången i , ska i fall som avses i 7 § lagen (1936:79) om er- avses i 7 § lagen (1936:79) om er- dom som meddelats i dom som meddelats i En bestämmelse i en utländsk lag får inte tillämpas och ett av- görande av en utländsk domstol eller en utländsk fastställelse, ge- nom bekräftelse, av faderskap eller föräldraskap för en kvinna som var moderns make eller sambo gäller inte i , om det skulle vara uppenbart ofören- ligt med grunderna för den sven- ska rättsordningen att tillämpa bestämmelsen eller att erkänna avgörandet eller fastställelsen.Om det pågår en rättegång om faderskapet eller föräldra- skapet för en kvinna som var moderns make eller sambo till ett barn utomlands, får en svensk socialnämnd inte godkänna en bekräftelse av faderskapet. den bestämmelsen i stället den bestämmelsen i stället Om det pågår en rättegång om faderskapet till ett barn ut- omlands, får en svensk social- nämnd inte godkänna en bekräf- telse av faderskapet. En bestämmelse i en utländsk lag får inte tillämpas och ett av- görande av en utländsk domstol eller en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse gäller inte i , om det skulle vara uppenbart oförenligt med grun- derna för den svenska rättsord- ningen att tillämpa bestämmel- sen eller att erkänna avgörandet eller fastställelsen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för sådana faderskap som gäller eller har erkänts före ikraftträdandet. 10Senaste lydelse 2018:1280. 11Senaste lydelse 1990:1528. 1.3Förslag till lag om ändring i lag (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden dels att lagens rubrik ska ha följande lydelse, dels att 1–4 §§ ska ha följande lydelse. Lag om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap En lagakraftvunnen dom som En dom som har fått laga kraft har meddelats i , Fin- och som har meddelats i , land, eller och som avser faderskap till barn gäller som avser faderskap eller föräld- raskap för en kvinna som var mo- derns make eller sambo gäller Med dom jämställs i denna lag förlikning som har ingåtts inför domstol i . En fastställelse av faderskap i annan form än genom dom gäller i , om fastställelsen har skett i , , eller . En dom eller fastställelse som avses i 1 och 2 §§ gäller dock inte i , 1.om domen eller fastställelsen står i strid med en här i landet giltig dom i en rättegång som påbörjades innan den andra rättegången inleddes eller innan fastställelsen skedde, 2. om domen eller fastställel- 2. om domen eller fastställel- sen står i strid med en här i landet sen står i strid med en här i landet giltig fastställelse av faderskap i annan form än genom dom, så- eller föräldraskap i annan form än fastställelse skedde innan rätte- eller innan den andra fast- gången påbörjades eller innan den andra fastställelsen skedde, 3. om det här eller utomlands 3. om det här eller utomlands faderskapet som kan leda till en dom som gäller i och som kan leda till en dom som denna rättegång påbörjades innan gäller i och denna rätte- den andra rättegången inleddes gång påbörjades innan den andra eller innan fastställelsen skedde, rättegången inleddes eller innan 4.om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen att erkänna domen eller fastställelsen. Väcks vid en svensk domstol Väcks vid en svensk domstol talan angående faderskapet till talan angående faderskapet eller ett barn men pågår redan en föräldraskapet för en kvinna som rättegång angående faderskapet i var moderns make eller sambo till ett barn men pågår redan en , skall talan avvisas eller förklaras vilande i väntan på laga- kraftvunnen dom i den utländska , ska talan avvisas eller för- vilande i väntan på dom som fått laga kraft i den utländska Pågår en rättegång om fader- Pågår en rättegång om fader- skap i , , skap eller föräldraskap för en kvin- eller , får en svensk social- na som var moderns make eller sambo i , , 12Senaste lydelse 1990:1529. nämnd inte godkänna en bekräf- telse av faderskapet. eller , får en svensk social- nämnd inte godkänna en be- kräftelse av faderskapet eller för- äldraskapet. Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område ska ha föl- jande lydelse. Med dom jämställes i denna lag 1.utslag varigenom överexekutor i efter lagsökning har ålagt någon betalningsskyldighet, 3.av norsk åklagarmyndighet utfärdat föreläggande av ersättnings- skyldighet, vilket har godkänts av den som avses med föreläggandet, 4. beslut om ersättning för 4. beslut om ersättning för rättegångskostnad i tvistemål, rättegångskostnad i tvistemål, om dom i målet skulle omfattas om dom i målet skulle omfattas av denna lag eller lagen av denna lag eller lagen (1979:1001) om erkännande av (1979:1001) om erkännande av nordiska avgöranden om fader- och i brottmål, om ersättningen skap och vissa andra föräldraskap, skall utgå till enskild part, och i brottmål, om ersättningen ska utgå till enskild part, 5.beslut om ersättning till vittne eller sakkunnig i tvistemål eller brottmål, 6.beslut om återbetalning till staten av förskott på sådan ersätt- ning för inställelsekostnad, som har utbetalats till vittne, målsägande eller part. Finskt lagsökningsutslag mot vilket besvär ej har anförts anses ha vunnit laga kraft, även om tiden för stämning om återvinning ej har gått ut. Denna lag träder i kraft . 13Senaste lydelse 1979:1002. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (1949:661) om skyldighet för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt m.m. Härigenom föreskrivs att 1 a § förordningen (1949:661) om skyldig- het för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt föräldra- balken m.m. ska ha följande lydelse. Om en tingsrätt har meddelat Om en tingsrätt har meddelat enligt 9 § lagen internationella situationer när det giltigheten i av ett gäller giltigheten i av ett utländskt avgörande och beslutet och beslutet har fått laga kraft, har fått laga kraft, ska domstolen ska domstolen lämna under- lämna underrättelse om detta på rättelse om detta på det sätt som det sätt som anges i 1 §. anges i 1 §. Denna förordning träder i kraft . 14Senaste lydelse 2020:293. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:1518) om behörig domstol vid erkännande och verkställighet av utländska avgöranden i vissa fall Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (2014:1518) om behörig domstol vid erkännande och verkställighet av utländska avgöranden i vissa fall ska ha följande lydelse. Denna förordning innehåller bestämmelser om behörig domstol vid prövning av en ansökan som avses i 1.3 kap. 8 § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rätts- förhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 2.9 § lagen (1936:79) om erkännande och verkställighet av dom som meddelats i , 3.7 § lagen (1965:723) om erkännande och verkställighet av vissa utländska domar och beslut angående underhåll till barn, 4.38 § atomansvarighetslagen (1968:45), 5.7 § lagen (1969:12) med anledning av tillträde till kon- ventionen om fraktavtalet vid internationell gods- befordran på väg, 6.9 § lagen (1976:108) om erkännande och verkställighet av ut- ländskt avgörande angående underhållsskyldighet, 7.13 § lagen (1983:368) om erkännande och verkställighet av öster- rikiska domar på privaträttens område, 8.12 § lagen (1983:1015) med anledning av tillträde till konventionen om en uppförandekod för linjekon- ferenser, 9 § lagen (1985:367) om in- 9 § lagen (1985:367) om för- äldraskap i internationella situatio- 10.21 kap. 6 § sjölagen (1994:1009), 11.9 § lagen (1994:2087) med anledning av tillträde till den multilaterala överenskommelsen om undervägsavgifter, 15Senaste lydelse 2020:295. 12.6 § lagen (2005:253) om ersättning från de internationella olje- skadefonderna, 13.4 kap. 4 § lagen (2015:417) om arv i internationella situationer, 14.15 § järnvägstrafiklagen (2018:181), 15.6 § lagen (2018:1854) om den internationella fonden för far- liga och skadliga ämnen, och 16.4 kap. 5 § och 5 kap. 17 § lagen (2019:234) om makars och sam- bors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga utökade möjligheter att göra utländska föräld- raskap gällande i . Syftet var att åstadkomma en mer ändamåls- enlig, jämlik och modern reglering om föräldraskap i internationella förhållanden. Regeringens direktiv finns i bilaga 1. I utredningens arbete har deltagit experter från universi- tet, , Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd, MFoF och . har tio utredningssammanträden hållits. Utredaren har haft möten med RFSL, kvinnolobby och . Dessa har även lämnat skriftligt material till utredningen. beretts tillfälle att lämna synpunkter till utredningen. Utredningen har haft kontakter med Utredningen om en föräldra- skapsrättslig lagstiftning för alla (Ju 2020:21). 3.1.1Föräldraskap efter en flytt till för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet Utredaren ska bland annat ta ställning till hur den kvinna i en sam- könad relation som inte har fött barnet och som enligt utländsk lag eller en utländsk fastställelse anses vara barnets förälder ska kunna anses vara barnets förälder även efter en flytt till . Enligt direktiven ska utredaren analysera konsekvenserna av att det saknas regler som gör det möjligt att, när en familj flyttar till eller när det handlar om svenska medborgare som har sin hemvist utomlands, här göra ett utländskt föräldraskap gällande för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet. Vidare ska utredaren ta ställning till hur den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet, och som på grund av utländsk lag anses vara barnets förälder, ska kunna anses vara barnets förälder även i samt ta ställning till hur föräldraskap som fastställts i utlandet genom dom eller bekräftelse för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet ska kunna erkännas i . Utredaren ska också överväga om det bör införas regler som gör det möjligt att erkänna ett avgörande av en utländsk domstol som inne- bär att ett föräldraskap har hävts. Utredaren ska enligt direktiven ta hänsyn till att parternas anknyt- ning till en viss stat är en central faktor för frågor om bl.a. erkän- nande av utländska fastställelser och att förslaget inte ska uppmuntra till ett kringgående av regler om föräldraskap. 3.1.2Moderskap efter en flytt till Utredningen ska i denna del analysera konsekvenserna av att det sak- nas regler som gör det möjligt att, när en familj flyttar till eller när det handlar om svenska medborgare som har sin hemvist utomlands, här göra ett utländskt moderskap gällande för en kvinna som inte har fött barnet och som inte heller är gift eller sambo med den som har fött barnet. Utredningen ska överväga att införa regler om utländska moderskap genom att en kvinna som anses vara bar- nets mor på grund av utländsk lag kan anses vara barnets mor även i . Utredningen ska även överväga om det bör in- föras regler för att erkänna ett sådant utländskt moderskap när det har fastställts genom dom eller bekräftelse. Om utredningen väljer att föreslå regler som gör det möjligt att i göra gällande moderskap som fastställts eller på annat sätt uppstått i utlandet, ska utredningen också överväga om de oskrivna principerna om moderskap bör lagfästas i . Utred- ningen ska också överväga om det bör införas regler som gör det möj- ligt att erkänna ett avgörande av en utländsk domstol som innebär att ett moderskap har hävts. Utredningen ska enligt direktiven ta hänsyn till att parternas an- knytning till en viss stat är en central faktor för frågor om bl.a. erkän- nande av utländska fastställelser och att förslaget inte ska uppmuntra till ett kringgående av regler om föräldraskap. 3.1.3Barn i som har tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang Utredningen ska analysera i vilka fall det med hänsyn till barnets rätt till privatliv och vad som bedöms vara barnets bästa kan krävas att barn i som tillkommit efter surrogatarrangemang i utlandet får en rättslig relation till en tilltänkt förälder i erkänd, trots att det saknas lagstöd för föräldraskap i svensk rätt. Utredningen ska också överväga att införa en lagreglering som gör det möjligt för en tilltänkt förälder att i dessa situationer bli rättslig förälder till barnet. I utredningens direktiv sägs att det är viktigt att alla barn i har rättsliga företrädare för att undvika att barnet hamnar i en osäker situation. Det gäller även barn som har tillkommit efter surrogat- arrangemang i utlandet. Detta innebär dock inte att lagstiftningen ska anpassas i syfte att underlätta för svenska medborgare att genom- gå sådana arrangemang i utlandet. Det är däremot angeläget att den föräldraskapsrättsliga regleringen utformas så att den tillgodoser barnets rätt till privatliv och står i överensstämmelse med principen om barnets bästa. Enligt finns det tre typer av rättsliga föräldrar: mor, far och förälder enligt 1 kap. 9 § . Uttrycket förälder enligt 1 kap. 9 § avser den kvinna i en samkönad rela- tion som inte har fött barnet. Den kvinna som föder ett barn anses som barnets rättsliga moder I gäller liksom i många andra länder principen om att den kvinna som föder ett barn är barnets rättsliga moder. Synsättet här- stammar från en gammal romerskrättslig princip ”Mater certa est” (det är alltid säkert vem som är moder till barnet), eftersom ”Mater est quem gestatio demonstrat” (moder är den som födandet utvisar). Principen ansågs utgöra en särskilt stark presumtion, vilket innebar att motbevisning inte kunde föras om moderskapet. Vid tvi- vel om vem som var barnets rättsliga moder ansågs det vara fråga om ovisshet om ett rättsfaktum snarare än om själva rättsförhållandet. Den romerskrättsliga principen kompletterades på andra sidan med en faderskapsprincip ”Pater incertus est” (det är alltid osä- kert vem som är barnets far), ”Pater est quem nuptiae demonstrant” (barnets far är den som äktenskapet utpekar). Enligt denna princip ansågs mannen vara barnets far, om det inte visades att han inte kun- de vara det.1 Den kvinna som föder ett barn anses alltså som barnets rättsliga moder enligt den s.k. mater-est principen. Principen bygger på anta- gandet att det typiskt sett inte råder något tvivel om vem som är barnets mor. I linje med det har det också antagits att födandet av ett barn visar att kvinnan är barnets biologiska och genetiska moder. m.fl. , Inledningen till 1 kap., suppl. 20, ). Länge ansågs det därför obehövligt med några uttryckliga lagregler för fastställelse av moderskap. Den födande kvinnan anses som rättslig moder även vid äggdonation I samband med att äggdonation tilläts i behövdes en reglering av vem som skulle vara barnets rättsliga mor, den kvinna som donerat ägget (den genetiska modern) eller den som fött barnet (den biologiska modern). Därför infördes en bestämmelse i 1 kap. 7 § som anger att den kvinna som föder ett barn som tillkommit efter att ett ägg från en annan kvinna efter befruktning utanför kroppen har förts in i hennes kropp ska anses som barnets moder. Den genetiska modern skulle alltså inte anses som rättslig mor till barnet. Detta ansågs nämligen kunna leda till oönskade re- sultat vid äggdonation. Ytterligare en nackdel med ett genetiskt grun- dat moderskap ansågs vara att det kunde ge möjlighet till surrogat- moderskap (se prop. 2001/02:89, s. 55). Moderskapet ”fastställs” genom en anmälan om födelsen till Som utgångspunkt fastställs moderskapet till ett barn i princip bara genom en anmälan om ett barns födelse till enligt 24 § folkbokföringslagen (1991:481). ska som registreringsmyndighet inte göra en när- mare prövning av sådana uppgifter som ska registreras i folk- bokföringen. De formella förutsättningarna för registrering måste emellertid vara uppfyllda.2 Eftersom folkbokföringen ska tillgodose samhällets behov av korrekta och aktuella uppgifter, måste det finnas rimliga möjligheter att kontrollera de uppgifter som förs in (se prop. 1990/91:153, s. 88). Den som anmäler att en uppgift om en familjerelation ska registreras i folkbokföringsdatabasen har bevis- bördan för att det föreligger en sådan familjerelation. I fall då regist- reringsunderlaget är bristfälligt eller oklarheter förekommer ska som regel inte någon registrering ske (jfr RÅ 2000 not. Av 24 § folkbokföringslagen framgår att ett barns födelse ska anmälas till om barnet föds inom 2Se RÅ 2000 not. 122 och HFD 2012 ref. 31. landet eller om barnet föds utom landet och ska folkbokföras enligt 2§ andra stycket samma lag. Enligt 24 § ska, om barnet föds på sjuk- hus eller motsvarande, den inrättningen göra en anmälan om barnets födelse . Detsamma gäller om en barnmorska i annat fall hjälper till vid födelsen. I andra fall ska barnets vårdnads- havare göra anmälan inom en månad från födelsen. Enligt 6 § tredje stycket samma lag folkbokförs ett nyfött barn som ska folkbokföras enligt 2 §, hos modern eller, om modern inte är folkbokförd, hos fadern (om han är vårdnadshavare). Ett barn som föds levande i ska folkbokföras här, om mo- dern är folkbokförd eller om fadern är folkbokförd och vårdnads- havare (2 § folkbokföringslagen). Vidare ska enligt samma bestäm- melse ett barn som föds levande i utlandet också folkbokföras här i vissa fall, bl.a. när modern eller fadern som är vårdnadshavare är ut- sänd för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst (se 14 §). Ett barn som har vistats utomlands sedan födelsen utan att vara folk- bokfört, ska folkbokföras om fadern eller barnets förälder enligt 9 § var folkbokförd och utsänd för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst vid barnets födelse och senare blir vårdnadshavare (2 a § folkbokföringslagen). Som huvudregel ska den som efter inflyttning anses vara bosatt i folkbokföras (3 §).