sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — Vi instäm- mer med slutsatserna från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, att dagens förutsättningar för cheferna att tillgodogöra sig en nationell satsning är osäkra och behöver utredas vidare. I en kunskapsöversikt som utredningen tagit del av konstateras att i arbetsmiljöer som präglas av förändring, kriser och störningar behöver första linjens chefer erbjudas extra handledning och kom- petensutveckling i sin yrkesroll. Handledning och kompetens- utveckling behöver utvecklas i relation till varandra.66 66Thelin, A, , M (2014). Tid att leda – en kunskapsöversikt om hur chefskap påver- kar äldreomsorgens kvalitet. Vi delar bedömningen att ledarnas möjligheter till kontinuerlig kompetensutveckling är central för att verksamheterna ska kunna ta sig an dagens och framtidens utmaningar. 9.3.3Stärk det kunskapsbaserade arbetet Utredningens bedömning: Arbetet enligt kunskapsbaserade metoder inom vården och omsorgen om äldre behöver stärkas i kommunerna. Utredningens rekommendation: Kommunerna bör stödja de regionala samverkans- och stödstrukturerna (RSS) som är en vik- tig arena för att stärka kunskapsstyrningen på området. Stöd utvecklingen av en evidensbaserad praktik inom vården och omsorgen om äldre Arbete inom vården och omsorgen om äldre ställer, som vi åter- kommit till, höga krav på kunskap och kompetens. För verksam- hetens kvalitet är det avgörande att medarbetarna får möjlighet att tillgodogöra sig och använda den samlade kunskap som forskningen tillhandahåller. Chefen har huvudansvaret att hålla sig informerad om utvecklingen på området. Det är viktigt att aktuell forskning sprids och nyttiggörs. Det finns ett behov av att utveckla verksam- hetsnära forskning i våden och omsorgen om äldre. Den statliga kunskapsstyrningen ska vara en resurs för frågor som rör kunskapsförmedling. Syftet med kunskapsstyrningen är att åstadkomma en evidensbaserad praktik så att kvalitetssäkrad kun- skap sprids och används. Medarbetare ska utifrån bästa tillgängliga kunskap besluta om lämpliga insatser i kombination med patientens eller brukarens egna erfarenheter. En förutsättning är att persona- lens behov av kunskapsstöd och andra kompetenshöjande insatser tillgodoses. Utredningen har tagit del av ett pilotprojekt som har sin utgångs- punkt i kunskapsområdena evidensbaserad praktik, implementering och samverkan.67 Här framgår hur viktigt det är att anpassa evidens- baserad praktik efter de förutsättningar och den förståelse som olika yrkesgrupper inom äldreomsorgen har. Det saknas i stor utsträck- ning evidensbaserade metoder inom den del av äldreomsorgen som inte utgörs av hälso- och sjukvård. Slutsatsen är att en evidens- baserad praktik måste anpassas efter äldreomsorgens förutsättningar och dem som arbetar där, om implementering ska kunna lyckas. En viktig faktor att ta hänsyn till är att av personalen inom äldreomsorgen är undersköterskor och vårdbiträden som inte har högskoleutbildning. Tid är en nyckelfaktor. Ett samfällt budskap från dialogsemina- rierna är att både chefer och medarbetare behöver tillräckligt med tid för att hålla sig uppdaterade och kunna arbeta efter den bästa tillgängliga vetenskapliga kunskapen och beprövade erfarenheten. Om detta skriver också utredningen kunskapsstyr- ning.68 Men lika starkt som vikten av tid betonas, lika samstämmig är uppfattningen om att tid i praktiken är en knapp resurs. Vi bedömer att vården och omsorgen om äldre behöver stöd i att utveckla en evidensbaserad praktik med baspersonalen i fokus. Chefer på olika nivåer har en central roll för att skapa rätt förut- sättningar för medarbetarna. Inom verksamhetsom- råde är äldreomsorgen det största och har flest yrkesgrupper repre- senterade, med olika utbildningsnivå. Stödmaterial och terminologi måste anpassas så att det passar alla yrkesgrupper, även den grupp som saknar högskoleutbildning. De regionala samverkans- och stödstrukturerna – viktiga arenor för kunskapsutveckling Kommunerna ska ha förutsättningar för att i varje möte med brukare tillhandahålla ett stöd som bygger på bästa tillgängliga kunskap, skriver SKR. Det ska finnas stöd för att göra rätt och det ska finnas förutsättningar för att följa upp och lära.69 67Abrahamsson , C (2015). Kunskapsstyrning i äldreomsorg. Implementering av och samarbete kring evidensbaserad praktik, s. 71. FOU Väst/ÖG. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter, s. 311. Betänkande av utredningen kunskapsstyrning. 69https:///integrationsocialomsorg/socialomsorg/nationellkunskapsstyrningsocialtjanst. 622.html – hämtad . har det pågått ett arbete för att utveckla regionala samverkans- och stödstrukturer för kunskapsutveckling inom social- tjänsten samt angränsande hälso- och sjukvård. Stödstrukturerna är utformade utifrån förutsättningarna i respektive län. Målen med de regionala stödstrukturerna är bland annat att de ska medverka till att skapa förutsättningar för en evidensbaserad praktik i hela social- tjänsten och närliggande hälso- och sjukvård och utgöra ett utveck- lingsstöd för implementering av ny kunskap, till exempel nationella riktlinjer och nya metoder. De regionala samverkans- och stödstrukturerna fungerar som en viktig arena för kunskapsutveckling för både kommuner och regioner. Vi hade initialt ett stort stöd av nätverket inför planeringen av bland annat de regionala konferenser som utredningen skulle genomföra. Utredningen bedömer att de regionala samverkans- och stödstruk- turerna (RSS) är en viktig arena för att stärka kunskapsstyrningen på området. Det nätverk som skapats för äldreomsorgen bör stödjas av kommunerna. 9.3.4Teambaserat arbetssätt – en evidensbaserad metod Utredningens bedömning: För att kunna erbjuda en person- centrerad vård och omsorg av hög kvalitet samt för att profes- sionalisera verksamheten bör arbetssätt stimuleras där olika yrkes- grupper samarbetar. Arbete i team är den modell som har stöd i forskning. Utredningens rekommendationer: Kommunerna bör, som en del i utvecklingen av ett kunskapsbaserat arbetssätt, stödja arbete i team inom vården och omsorgen om äldre oavsett huvudman. Regeringen bör ge i uppdrag att med utgångs- punkt från kunskapsmaterialet om arbete i demensteam, ta fram ett material som behandlar teambaserat arbetssätt i arbete med äldre personer som har sammansatta behov. Figur 9.1 Utveckla en hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg Utvecklingen av teambaserat arbetssätt bör stödjas I dialogerna har nödvändigheten av samarbete lyfts fram. Det hand- lar både om samarbete inom arbetsgruppen och mellan medarbetare med olika kompetenser. Teambaserat arbetssätt är ett exempel på en kunskapsbaserad metod i vård och omsorg om äldre. definierar team som en mindre grupp personer, oftast från olika pro- fessioner, som arbetar tillsammans över de formella organisatoriska gränserna, med syfte att ge service åt en speciell grupp av patien- ter/brukare.70 Teamen som finns ser olika ut, både organisatoriskt och innehållsmässigt och förändras . Teambaserat arbetssätt lyftes fram i dialogerna som en tydlig metod för kunskapsutveckling som involverar hela personalgruppen. Det är också en metod som har stöd i forskningen. SBU (social utvärderings) har granskat kunskapsöversikter om metoder i vården och omsorgen om äldre, och lyfter fram att lidande och dödsfall skulle kunna före- byggas och sköra äldre bättre klara av sin vardag om man i vården samarbetade över professionsgränser och vårdnivåer. Efter exem- pelvis stroke och höftfraktur kan samordning och struktur göra stor 70Multiprofessionella team – – hämtad . nytta och minska onödiga utgifter. Men SBU konstaterar att de flesta sjukhus i landet inte arbetar så.71 Ingenting i forskningen motsäger att resultatet även gäller den kommunala hälso- och sjukvården och . Samordning kan, enligt SBU:s granskning, ske i vårdteam som överbryggar gränserna mellan olika professioner, huvudmän och vårdnivåer. Teamet inklu- derar flera yrkeskategorier med olika kompetens – exempelvis sjuk- sköterska, fysioterapeut, arbetsterapeut, kurator, logoped och läkare, ibland även biståndshandläggare. I teamet kan ingå personal från både sjukhus, primärvård och hemsjukvård. Genom att arbeta i team blir det tydligare vilka behov patienten har, och arbetet blir mer strukturerat. Forskarna har svårt att för- klara exakt varför resultaten för metoden är positiva. Kanske är det inte bara en fråga om bättre struktur och organisation, eller att få en tydligare helhetsbild av individens behov, utan också om ett gemen- samt engagemang i teamet – något som i sin tur kanske ökar den äldres delaktighet och motivation. Det är en tolkning och några säkra svar finns inte.72 Resultat från en studie som redovisas i Utredningen om en fast omsorgskontakt i visar att de som vid utskrivning från sjukhus fick stöd från flexibla tvärprofessionella team var nöjdare med både den praktiska och känslomässiga omsorgen än personer med endast insatser från hemtjänsten.73 Även utredningen och nära vård framhåller att samverkan är nödvändig för att möta personens olika behov. Det betyder dock inte bara samverkan mellan olika huvudmän och organisationer. Det krävs också strukturer som uppmuntrar och underlättar samarbetet mellan vårdens olika professioner i det dagliga arbetet. De interpro- fessionella arbetssätten grundas . Hos vårdens unga medarbetare, som uppmuntrats till detta synsätt under utbildningen och sedan möts av en verklighet där sådana arbetssätt inte tillämpas fullt ut, uppstår däremot en frustration.74 Teambaserat arbetssätt leder också ofta till bättre förutsättningar för mer informellt samarbete mellan personalgrupper, anhöriga och 71www.sbu.se/sv/publikationer/nya-vetenskap-och-praxis/vardteam-ar-avgorande-for-de- skora-/ – hämtad . Fast omsorgskontakt i , s. 81. Betänkande av Utredningen om fast omsorgskontakt i . God och när vård. Vård i samverkan, s. 37. Delbetänkande av utredningen utveckling för god och nära vård. den äldre, bättre förutsättningar för ett kontinuerligt lärande, en ökad trygghet för den äldre personen. I dialogerna bekräftades att teamarbete är särskilt viktigt när den äldre har en demenssjukdom och får bistånd genom . Det skapar en trygghet för både personalen och den äldre. Framgångsrik samverkan i multiprofessionella team känneteck- nas av stabilitet och långsiktighet, där en teamkultur har kunnat ut- vecklas. Syftet med det multiprofessionella och teambaserade arbets- sättet är att bidra till kontinuitet i vården och omsorgen och att underlätta bedömningar som kräver flera perspektiv eller kompeten- ser. Det bidrar också till ett helhetsperspektiv i den vård och omsorg som erbjuds. Om det finns en bra samverkanskultur och fungerande samver- kansformer underlättar det införande av ett teambaserat arbetssätt. Teamen måste också få utvecklas utifrån de lokala förutsättningarna som råder. För den kommunala och hemsjukvården kan arbetet i ett multiprofessionellt team tillföra kunskaper och ge en ökad säkerhet i arbetet som innebär både bättre insatser och lägre kostnader. Arbetet kan tack vare samverkan bedrivas mer hållbart och dubbelarbete kan undvikas. Den nationella samordnaren inbjöd till en workshop på temat balans mellan olika perspektiv i vården och omsorgen om äldre. Teamarbete var ett givet tema under workshopen. Deltagarna listade några faktorer som kännetecknar framgångsrika team: –gott samarbetsklimat, lösningsfokusering och lärande. Det är alltså samma faktorer som nämnts ovan. Problem i teamarbe- tet kan, enligt de medverkande i workshopen, orsakas av –avsaknad av uppdrag eller att uppdraget är otydligt –brist – tid för samsyn, tid att tänka tillsammans –olika organisatoriska förutsättningar. Det framhölls att teamarbete kan bidra till kompetensförsörjningen genom att fler upplever stimulans och arbetsglädje och väljer att stanna i verksamheterna. Arbetena kan bli intressantare och mer att- raktiva. Däremot sågs inte teamarbete som en lösning på kompetens- försörjningen. Vi bedömer att ett teambaserat arbetssätt ger möjlighet till ett mer långsiktigt arbetssätt där den äldres behov kan styra de insatser som erbjuds utifrån vitt skilda kompetenser. Det gagnar kompe- tensförsörjningen då arbetsglädjen och tillfredställelsen ökar i arbe- tet. Det är väsentligt att även involvera anhöriga. Utveckla stödmaterial utifrån erfarenheter av teamarbete Demensteam är ett exempel på multiprofessionella team som riktar sig till personer med demenssjukdom. nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom rekommenderar att all vård, omvårdnad och omsorg för personer med demenssjuk- dom bör bygga på ett personcentrerat förhållningssätt och multi- professionellt teambaserat arbete.75 I underlag till en nationell strategi för demenssjuk- dom slås fast att i utredningen, planeringen och utformningen av olika vård- och omsorgsinsatser vid demenssjukdom behövs det som regel bedömningar och åtgärder från flera olika yrkesgrupper. är läkare och sjuksköterskor de första som personen får kontakt med. Men allt eftersom personens behov av vård och omsorg ökar blir andra professioners kunskap och insatser allt viktigare. re- kommenderar därför att hälso- och sjukvården och erbjuder vård och omsorg utifrån ett multiprofessionellt teambaserat arbetssätt till personer med demenssjukdom. Sjuksköterska och under- sköterska, båda med specialutbildning, samt arbetsterapeut och fysio- terapeut bör utgöra kärnan i teamet. Andra yrkesgrupper som fram- hålls av många är kurator, biståndshandläggare och läkare.76 77 Ett teambaserat arbetssätt har förutsättningar att skapa trygghet både för den äldre personen och dennes anhöriga samt bidra till att åstadkomma en god arbetsmiljö och attraktiva arbetsplatser. Det gäller dock att det skapas ett klimat som är öppet för nya kompe- 75Socialstyrelsen (2017). Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom, s. 41–42. 76Socialstyrelsen (2017). En nationell strategi för demenssjukdom. Underlag och förslag till plan för prioriterade insatser , s. 50. 77Svenskt Demenscentrum (SDC) har för gjort en enkätundersökning för att undersöka vissa nyckelpersoners uppfattning om vilka professioner som bör ingå i ett demensteam och vilka arbetsuppgifter ett sådant team bör ha (bilaga 2). tenser och nya arbetssätt. finns kommuner och verk- samheter som har ett teambaserat arbetssätt. Utifrån erfarenheter från dialogerna, forskning och tidigare ut- redningar förordar utredningen därför ett teambaserat arbetssätt. Utredningen bedömer vidare att det behövs material som ger verk- samheterna stöd i införande och organisering av ett temabaserat arbetssätt. Utredningen anser att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med relevanta aktörer ta fram stödmaterial som kan användas vid insatser till äldre personer med sammansatta behov. Det kunskapsmaterial om demenssjukdom som redan är framtaget kan vara ett användbart underlag i detta arbete. Kommunerna bör säkerställa ett systematiskt och långsiktigt arbete med kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre och kontinuerligt följa upp sitt arbete med hjälp av de verktyg som finns. Utredningens bedömning: Kommunerna bör följa kompetens- försörjningen inom vården och omsorgen om äldre med hjälp av indikatorer. Utredningens rekommendation: Inom detta kapitels temaom- råde – stärk ledarskapet – rekommenderas att följa en indikator som beskriver tillgången till medicinsk kompetens på särskilda boenden för äldre (SÄBO) under vardagar. Den rekommen- derade indikatorn anger antal sjuksköterskor per antalet patienter i särskilt boende under vardagar. Vi har ovan redogjort för att ledarskapet inom vården och omsorgen om äldre behöver stärkas. I kapitel 7 beskriver vi vikten av syste- matisk uppföljning i allt utvecklingsarbete och att indikatorer kan användas i detta. Utredningen föreslår en befintlig indikator på temaområdet ledar- skap. Den som valts indikerar tillgången till medicinsk kompetens på särskilt boende för äldre (SÄBO). Indikatorn anger antalet patienter per sjuksköterska på SÄBO under vardagar. Tillgången till medicinsk kompetens har ofta tagits upp i den nationella samordnarens dialoger. Skälet till att föreslå denna indikator under temaområdet ledar- skap är att vårdbiträden och undersköterskor är de stora personal- grupperna på särskilda boenden och att sjuksköterskor, genom ansvaret för hälso- och sjukvården på plats, leder omvårdnadsarbetet och därmed har en arbetsledande funktion. Däremot innebär det inte att sjuksköterskorna har ansvar för arbetsmiljö, ledning och styr- ning. Det ansvaret vilar på enhetschefen. Utredningen är, som tidigare nämnts, medveten om att det saknas enkla, tillgängliga, heltäckande och uppdaterade indikatorer när det gäller ledarskap inom vården och omsorgen om äldre. Den rekommenderade indikatorn är tillgänglig och belastar inte kom- munerna med nya administrativa krav. Indikatorn beskriver enbart det medicinska perspektivet. Att endast vardagar föreslås beror på högre svarsfrekvens på denna fråga, inte för att det är mindre viktigt med medicinsk kompetens . Uppgiften om helg finns i Enhetsundersökningen. För ytterligare information om hur indikatorn används, se bilaga 2. 10Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Detta kapitel behandlar utredningens tredje temaområde – skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö. Det betyder en arbetsmiljö där man inte riskerar att bli sjuk eller skadas, där anställda kan arbeta fram till pensionsåldern och inte tvingas avbryta sitt yrkesliv . Trygga anställningsvillkor innebär bland annat att man har möjlighet att stanna hemma från arbetet vid sjukdom. Arbetsmiljön har nära samband med trygghet i anställningsvillkoren. Iakttagelserna som presenteras bygger på erfarenheter som för- medlats i de dialoger som den nationella samordnaren haft med kommuner, organisationer, privata och ideella arbetsgivare och utbildningsanordnare. Till grund för kapitlet ligger även forskning samt rapporter från myndigheter och andra aktörer. Sist redovisar vi våra bedömningar och rekommendationer samt indikatorer för uppföljning. 10.1Många har otrygga anställningsförhållanden Anställningsförhållanden hänger nära samman med arbetsmiljön. Det underströks i dialogerna, både med kommunerna och organi- sationerna. Att inte kunna arbeta heltid fast man vill, att inte få en tillsvidareanställning fast man önskar det, att vara hänvisad till SMS- anställningar och timtider som är svåra att förutse skapar otrygghet. Det påverkar såväl den enskilde anställde som verksamheten och möjligheten att hålla samman den. En annan effekt är att personer med osäkra anställningsvillkor går miste om utbild- ningssatsningar, arbetsplatsträffar med mera. I den allmänna debat- Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö ten lyfts otrygga anställningsformer fram som en betydelsefull faktor för arbetsmiljön och en anledning till att arbeten inom vården och omsorgen om äldre framställs som mindre attraktiva och att statusen är låg. Särskilt i samband med coronapandemin har sjuk- närvaron inom verksamheterna uppmärksammats, det vill säga att anställda går till arbetet trots att de är sjuka. lyfter de problem som kan följa med många timanställda och en ökad risk för smittspridning i vården och omsorgen när timvikarier oftare arbetar på flera arbetsplatser och eventuellt inte stannar hemma vid symtom, på grund av att de riskerar att inte få sjukpenning.1 Otrygga anställningsvillkor – en risk för hela verksamheten Otrygga anställningsvillkor påverkar medarbetarnas känsla av sam- manhang och därmed också incitament för att vilja fortsätta utveck- las inom arbetsområdet. Coronapandemin har satt ytterligare fokus på risken med att en för stor andel av de anställda inom vården och omsorgen om äldre har otrygga anställningsförhållanden. I är en påtagligt hög andel av personalen på äldreboenden timavlönad. Detta framgår av en underlagsrapport till Coronakommissionen.2 I Kommuners och Regioners (SKR) personalstatistik som gäller personal kan utvecklingen följa.3 Andelen timav- lönade varierar över landet. Andelen timavlönade är störst inom gruppen vårdbiträden, särskilt på SÄBO. Av totalt 38 890 sysselsatta vårdbiträden inom SÄBO var 22 994 timavlönade . Antalet sysselsatta undersköterskor på SÄBO var 74 750, varav 10 572 timavlönade. Aktuella uppgifter om timavlö- nade på SÄBO i privat regi saknas på nationell nivå. Av underlagsrapporten till framgår även att många saknar relevant utbildning och har sämre kännedom om de äldre och rutinerna på den enhet där de arbetar.4 1Folkhälsomyndigheten (2020). Förslag till åtgärder inom vissa av verksam- heter vid smittspridning av covid-19. Återrapportering av regeringsuppdrag, ärendenummer 02934-2020, s. 21. 2Szebehely, M (2020). Internationella erfarenheter av covid-19 i äldreboenden, s. 74. Under- lagsrapport till SOU 2020:80. Äldreomsorgen under pandemin. Delbetänkande av Corona- kommissionen. 3Sveriges Kommuner och Regioner (2021). Tabeller per- sonal 2020, tabell 4. 4Szebehely, M (2020). Internationella erfarenheter av covid-19 i äldreboenden, s. 74. Under- lagsrapport till SOU 2020:80 Äldreomsorgen under pandemin. Delbetänkande av Corona- kommissionen. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö har i en rapport om arbetsrätt och anställningsvillkor i välfärden – Trygghet på arbetsmarknaden – pekat på att det höga antalet medarbetare inom vård, omsorg och utbildning som saknar tillsvidareanställning är den stora utmaningen i välfärden.5 Brister i arbetsmiljön inom vården och omsorgen anges som bety- delsefull både för synen på arbetet i verksamheterna och för kompe- tensförsörjningen. I samband med coronapandemin har arbetsmiljön inom vården och omsorgen om äldre fått mycket uppmärksamhet. –2019 genomförde på regeringens uppdrag en nationell tillsyn av äldreomsorgen. Både hemtjänst och särskilda boenden blev inspekterade. Syftet med tillsynsinsatsen var att bidra till förbättrad arbetsmiljö. Målet är att kvinnor och män som arbetar i verksamheterna ska uppleva en bättre organisatorisk och social arbetsmiljö samt att arbetsgivarna har ett väl fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete. av alla arbetsställen hade brister i arbetsmiljön och alla 196 arbetsgivare fick krav på sig att åtgärda brister i arbetsmiljön.6 Exempelvis fanns arbetsplatser med hög sjukfrånvaro utan att högsta ledningen känner till det. har konstaterat att trenden – såväl inom som inom särskilda boenden – varit att arbetsolyckorna minskat medan arbetssjukdomarna ökat.7 Bland de anmälda arbetsolyckorna med sjukfrånvaro är det främst fallolyckor, belastningsolyckor, hot och våld. Även olyckor med bilkörning och cykling i tjänsten förekommer. Bland de anmälda arbetssjukdomarna med sjukfrånvaro är anledningen främst olika stressreaktioner samt muskel- och ledbesvär som härleds till mycket hög arbetstakt, pro- blem i relationer till kollegor och överordnade samt tunga arbets- moment och lyft. 5Kommunal (2020). Trygghet på arbetsmarknaden – en rapport om arbetsrätt och anställ- ningsvillkor i välfärden, s. 43. 6Arbetsmiljöverket (2020). Riskfylld arbetsmiljö – utmaningar för framtidens äldreomsorg, s. 8. Projektrapport 2017–2019. 7Ibid, s. 2. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö Olika personalgruppers arbetsmiljö påverkar varandra Omsorgspersonalens arbetsmiljö påverkar varandra – exempelvis sjuk- sköterskornas och undersköterskornas. Brist på utbildning hos om- sorgspersonalen ökar arbetsbördan för sjuksköterskorna, med fler telefonsamtal och besök från hemsjukvården. Omsorgen och hem- sjukvården är beroende av varandra vid uppföljning av insatser till den äldre. I värsta fall sänds personer i onödan till sjukhusets akutmottag- ning. Det finns ett antal lagar med syfte att skapa en god arbetsmiljö.