sou · H9B3101d2 · 2022-01-19 00:00:00 — Detta kan göras på många olika sätt. I det följande avsnittet beskrivs vilken ekonomisk standard som olika hushåll har vid vissa inkomster efter att bidragen i den ekonomiska familjepolitiken har beaktats. Den ekonomiska standarden beräknas som hur stor den disponibla inkomsten är per konsumtionsenhet, det vill säga när hänsyn tagits till hur många personer som bor i hushållet och hur det är sammansatt. Att den disponibla inkomsten relateras till konsumtionsenheter snarare än bara antalet personer görs för att ett hushålls utgifter inte är lika stora per person när det är olika antal personer i hushållet och att utgifterna är olika för vuxna och barn. De konsumtionsenhetsvikter som används är de som SCB använder vid beräkning av ekonomisk standard för olika hushållstyper. En ensamstående utan barn utgör en konsumtionsenhet. Finns det ytterligare en vuxen i hushållet ökar antalet konsumtionsenheter till 1,51. Ett barn i hushållet innebär att 0,52 konsumtionsenheter läggs till det antal som den eller de vuxna innebär. Finns det mer än ett barn i hushållet läggs ytterligare 0,42 konsumtionsenheter till för varje barn. Att med hjälp av dessa vikter beräkna den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet innebär att inkomsten i termer av hur mycket utgifter den räcker till görs jämförbar mellan olika hushållstyper och uttrycks i motsvarigheten till inkomsten för en ensamstående utan barn. Utöver att relatera inkomsten till konsumtionsenheter är det viktigt att den inkomst som beräknas är den disponibla inkomsten, det vill säga inkomsten efter skatt och alla transfereringar, det vill säga inte bara de stöd som här analyseras. Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Figur 11.15 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för en ensamstående med ett hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US Anm: Bidrag och inkomstgränser enligt regelverk . Låg ekonomisk standard beräknat efter värdet uppräknat . Figuren visar att för en ensamstående med ett barn är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet även när alla bidrag från den ekonomiska familjepolitiken har inkluderats10 (exklusive underhållsstöd) när bostadsbidraget börjar reduceras. Detta kan jämföras med de som krävs för att ligga på gränsen till låg ekonomisk standard definierat som en disponibel inkomst motsvarande av medianen för hela befolkningen. För att nå upp till den nivån behöver den ensamstående med ett barn i bruttoinkomst (exklusive underhållsstöd). Vid denna inkomst har den ensamstående fortfarande rätt till bostadsbidrag även om det då är reducerat till av maxbidraget. Vid en bruttoinkomst på är bidraget helt reducerat och då har den ensamstående med ett barn en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som uppgår till , vilket är över nivån för låg ekonomisk standard. 10I beräkningarna ingår barnbidrag inkl. flerbarnstillägg, underhållsstöd och bostadsbidrag. Samtliga hushåll antas få fullt underhållsstöd för ett barn mellan och ha en bidragsgrundande bostadskostnad som ligger över bostadskostnadstaket. Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Figur 11.16 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för en ensamstående med tre hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst inkl US För en ensamstående med tre hemmavarande barn är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet något lägre än för den med ett barn när bostadsbidraget börjar reduceras. Här uppgår den till (exklusive underhållsstöd). För att nå upp till nivån för låg ekonomisk standard krävs i bruttoinkomst (exklusive underhållsstöd). Den ensamstående med tre barn behöver alltså en inkomst som är högre än den som har ett barn för att ligga på gränsen till låg ekonomisk standard. Även den som har tre hemmavarande barn har dock vid denna inkomstnivå fortfarande rätt till bostadsbidrag, som då har reducerats till av maxbidraget. Eftersom maxbidraget är högre med tre barn höjs också inkomstgränsen för när hela bidraget är avräknat till . Vid en sådan inkomst är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet , eller över nivån för låg ekonomisk standard. Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Figur 11.17 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för en ensamstående med fem hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US En ensamstående med fem barn har en ytterligare något lägre disponibel inkomst per konsumtionsenhet än den med tre barn när bidraget börjar reduceras vid en inkomst på . Den disponibla inkomsten är här (exklusive underhållsstöd). Skillnaden är dock inte så stor när underhållsstödet beaktas, ens jämfört med den som bara har ett barn. För att nå upp till nivån för låg ekonomisk standard behöver den ensamstående med fem barn i bruttoinkomst (exklusive underhållsstöd), vilket innebär nästan mer jämfört med den som har tre barn och nästan jämfört med den med ett barn. Även den som har fem barn har dock fortfarande rätt till bostadsbidrag när den disponibla inkomsten nått nivån för låg ekonomisk standard även om bidraget har reducerats mer än för den med tre barn, till av maxbidraget. Vid en bruttoinkomst på är bidraget helt reducerat och den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet uppgår då till , vilket är över nivån för låg ekonomisk standard. Vilken ekonomisk standard som bidragshushåll med sammanboende har påverkas i stor utsträckning av hur inkomsten är fördelad mellan de sammanboende. En jämnt fördelad inkomst innebär både Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken på grund av skatteregler och på grund av de individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget en betydligt bättre ekonomisk situation än om de är ojämnt fördelade. Figur 11.18 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med lika hög inkomst och med ett hemmavarande barn Bruttoinkomsten avser en sammanboende Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US Anm: I figurerna för sammanboende redovisas både den disponibla inkomsten med och utan underhålls - stöd. Detta görs för att figurerna ska ha samma utformning som de för ensamstående. Även sambo - hushåll kan ha underhållsstöd men då ska barnet inte vara parets gemensamma barn. De allra flesta sammanboende bor med gemensamma barn. För sammanboende med ett hemmavarande barn och med jämnt fördelad bruttoinkomst på , det vill säga den gräns för när inkomsten börjar reducera bostadsbidraget, är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet . Att den ekonomiska standarden vid gränsen för att bostadsbidraget börjar avräknas är så mycket lägre än för ensamstående beror på att de individuella inkomstgränserna är hälften av gränsen för en ensamstående. När denna gräns uppnås har därför var och en av de sammanboende betydligt lägre inkomst än ensamstående. När var och en av de sammanboende i stället har i bruttoinkomst, det vill säga den inkomstgräns som gäller för en ensamstående har bidraget reducerats till av maxbidraget. Deras disponibla inkomst per konsumtionsenhet är då , Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken vilket är något mer än för en ensamstående med samma inkomst. För att nå upp till gränsen för låg ekonomisk standard behöver var och en av de sammanboende, om de har lika inkomst, ha i bruttoinkomst, vilket är mer än mindre i inkomst jämfört med en ensamstående med ett barn. Då har inte längre hushållet något bidrag eftersom det är helt avräknat när de sammanboende har vardera i bruttoinkomst. Vid denna inkomst är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet . Bilden blir emellertid en helt annan om inkomsten inte är jämnt fördelad mellan de sammanboende. I nästa figur beskrivs hur den ekonomiska standarden utvecklas vid ökad inkomst, när bara en av de sammanboende får ökad inkomst, medan den andra har och låg inkomst. Den ena sammanboendens bruttoinkomst är satt till , och den andras inkomst varieras. I texten kommenteras dock också hur den disponibla inkomsten skulle påverkas om inkomsten för den ena sammanboende genomgående var . Figur 11.19 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med en fast bruttoinkomst på och med ett hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken När den sammanboende vars inkomst varierar i figuren når i bruttoinkomst är förstås den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet densamma som i det tidigare fallet, eftersom båda de sammanboende i båda exemplen har denna inkomst. Den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet är alltså . Vid låga inkomster påverkas förstås exemplet mycket av att den sammanboende som antas ha fast inkomst har en så pass hög inkomst som . Skulle den fasta inkomsten i stället vara skulle den disponibla inkomsten vara lägre. Om den ena sammanboende i stället har i bruttoinkomst är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet , vilket är betydligt lägre än i exemplet med två sammanboende med denna inkomst och jämfört med en ensamstående med ett barn och samma inkomst. Visserligen har detta hushåll fortfarande cirka hälften av bidraget kvar, men i och med att det bara är en person vars inkomst ökar innebär den progressiva skatten att den disponibla inkomsten ökar långsammare. Skulle den person vars inkomst inte antas variera vara i stället för sjunker den disponibla inkomsten även här med . I det förra exemplet med sammanboende med ett barn beräknades den disponibla inkomsten när dessa hade vardera, det vill säga en sammanlagd bruttoinkomst på . Om den ena sammanboende i detta exempel har behöver den andra ha en inkomst på för att de sammanlagt ska ha samma bruttoinkomst. Med dessa inkomster skulle hushållets disponibla inkomst per konsumtionsenhet uppgå till , vilket är något, men bara begränsat, lägre än sammanboende med samma sammanlagd bruttoinkomst jämnt fördelad. Är inkomsterna ännu mer ojämnt fördelade, så att den ena sammanboende har och den andra blir den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet betydligt lägre, cirka Då är bostadsbidraget redan helt avräknat och skatten betydligt högre. Bostadsbidraget är för detta typhushåll helt avräknat vid en inkomst på och den disponibla inkomsten uppgår då till per konsumtionsenhet. För att hushållet med ett barn och en sammanboende med en inkomst på ska uppnå gränsen för låg ekonomisk standard krävs en inkomst för den andra sammanboende på 316 000 kro- Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Har den ena sammanboende ingen inkomst alls krävs en årsinkomst på mer än . Figur 11.20 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med lika hög inkomst och med tre hemmavarande barn Bruttoinkomsten avser en sammanboende Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst inkl US För sammanboende med tre hemmavarande barn och lika hög inkomst är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet när de båda har en bruttoinkomst på . Sammanboende med tre hemmavarande barn har alltså något lägre ekonomisk standard än sammanboende med ett barn vid samma inkomstläge. Om de båda sammanboende i stället har i bruttoinkomst har bostadsbidraget reducerats till av maxbidraget och den disponibla inkomsten har stigit till per konsumtionsenhet. Denna inkomst är betydligt lägre, mer än , än för sammanboende med samma inkomster men med ett barn. Bidraget är helt avräknat när båda sammanboende har i bruttoinkomst. Då uppgår deras disponibla inkomst till per konsumtionsenhet. Rätt till bidrag kvarstår alltså till ungefär samma ekonomiska standard som för sammanboende med ett barn, men de med tre barn behöver mer i årsinkomst. Även för sammanboende med tre barn och med lika inkomster är alltså bostads- Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken bidraget helt avräknat innan hushållet nått gränsen för låg ekonomisk standard. För att nå den gränsen behöver de sammanboende med tre barn ha vardera i bruttoinkomst, vilket är betydligt mer än för sammanboende med ett barn och lika inkomst men också betydligt mindre än vad som krävs för en ensamstående med tre barn. Figur 11.21 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med en fast bruttoinkomst på och med tre hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst inkl US Den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet uppgår enligt figuren till när den sammanboende vars inkomst varierar i exemplet når i bruttoinkomst (vilket är densamma som den vars inkomst ligger fast). Skulle den fasta inkomsten i stället vara sjunker den disponibla inkomsten med per konsumtionsenhet. Det innebär att den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet är något högre för ett hushåll med tre barn än för ett hushåll med bara ett barn om den ena av de sammanboende har i inkomst och den andra har i bruttoinkomst. Om hushållet med tre barn i stället har en inkomst på , och den andra har en inkomst på , blir den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet även om av maxbidraget fortfarande finns kvar. Vid en sammanlagd bruttoinkomst på 300 000 kro- Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken nor , fördelad på för den ena och för den andra, blir den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet , vilket är ungefär samma som för dem med lika fördelade inkomster. Är inkomsten i stället fördelad med på den ena sammanboende och på den andra blir den disponibla inkomsten . För hushållet med tre barn och en inkomst på är bostadsbidraget helt avräknat när den andra sammanboendes bruttoinkomst når . Då har hushållet en disponibel inkomst på per konsumtionsenhet. Det är ungefär samma nivå som när bidraget är avräknat för sammanboende med ett barn och ojämn inkomst, men då krävs alltså en inkomst som är mer än högre för den med den högre inkomsten än i hushållet med ett barn. För att nå gränsen för låg ekonomisk standard krävs en bruttoinkomst på om den andra sammanboende har i inkomst och på om den andra har i inkomst. Figur 11.22 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med lika hög inkomst och med fem hemmavarande barn Bruttoinkomsten avser en sammanboende Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Sammanboende med fem hemmavarande barn har en disponibel inkomst på per konsumtionsenhet när bidraget börjar avräknas, det vill säga vid en inkomst på per sammanboende. När båda sammanboende har i bruttoinkomst har hushållet i stället en disponibel inkomst på , vilket är nästan lägre än motsvarande hushåll med tre barn och lägre än hushållet med ett barn. När bidraget är helt avräknat, vid en inkomst för vardera sammanboende på före skatt, uppgår den disponibla inkomsten till per konsumtionsenhet, vilket är mer än lägre än ett hushåll med tre barn och samma inkomster. Avståndet till gränsen för låg ekonomisk standard är därför ännu större än för ett hushåll med tre barn. För ett hushåll med fem barn krävs för att nå gränsen att var och en av de sammanboende har en inkomst på , vilket är mer än högre månadsinkomst än ett par med tre barn och mer än högre än ett par med ett barn. Figur 11.23 Bidrag och disponibel inkomst per konsumtionsenhet vid olika bruttoinkomst för sammanboende med en fast bruttoinkomst på och med fem hemmavarande barn Disponibel inkomst tkr/år Bruttoinkomst tkr/år Summa disponibel inkomst med US Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken I detta typhushåll är inkomsterna identiska med dem som visades i föregående figur vid en inkomst på för den med varierande inkomst. Den disponibla inkomsten är alltså per konsumtionsenhet. Har i stället den ena av de sammanboende ingen inkomst alls är den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet lägre. När den ena sammanboende har en inkomst på och den andra saknar inkomst har alltså ett hushåll med fem barn bättre ekonomisk standard än hushåll med färre barn, beroende på barnbidrag och flerbarnstillägg. Oavsett antal barn är dock den ekonomiska standarden mycket låg. I ett hushåll med fem hemmavarande barn och en sammanboende med en inkomst på och den andra på uppgår den disponibla inkomsten till per konsumtionsenhet. Detta innebär en betydligt lägre ekonomisk standard än framför allt ett hushåll med motsvarande inkomster men med ett barn, men även jämfört med motsvarande hushåll med tre barn, trots att merparten av bostadsbidraget ännu inte är avräknat. Vid en sammanlagd bruttoinkomst på , fördelad på för den ena och för den andra blir den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet , vilket även för hushåll med fem barn är ungefär samma som för dem med lika fördelade inkomster. Är samma sammanlagda bruttoinkomst fördelad med på den ena sammanboende och inget på den andra sjunker den ekonomiska standarden med till i disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Vid helt avräknat bidrag, vilket om den ena sammanboende har gäller när den andra sammanboende har , uppgår den disponibla inkomsten till per konsumtionsenhet. Det är alltså betydligt lägre än för hushåll med färre barn och samma inkomster och betydligt under gränsen för låg ekonomisk standard. För att uppnå gränsen för låg ekonomisk standard behöver den ena sammanboendes inkomst på kompletteras av en inkomst på . Har den ena sammanboende ingen inkomst alls krävs en bruttoinkomst på mer än för den andra sammanboende. Sammanfattningsvis är bostadsbidraget ganska väl avpassat för ensamstående med få barn efter att hänsyn tagits till andra bidrag inom den ekonomiska familjepolitiken inklusive underhållsstödet. Visserligen innebär dilemmat, med en strävan efter låga marginal- Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken effekter, att många med låg inkomst får svårt att klara sina utgifter också efter att bostadsbidraget börjat avräknas, som bidrag fortfarande kan betalas ut till personer som redan med den egna inkomsten inklusive generella bidrag har tillräckligt för att klara de nödvändiga utgifterna. Även för ensamstående med flera barn fungerar bidraget relativt väl. En del av bidraget är avräknat, men en del återstår, även när hushållet har en ekonomisk standard som inte är låg. För ensamstående med flera barn är det dock underhållsstödet som gör att den sammanlagda inkomsten blir tillräcklig. För sammanboende är bidraget generellt betydligt sämre avpassat. Bidraget börjar avräknas när de egna inkomsterna täcker en liten del av de nödvändiga utgifterna och bidraget är helt avräknat innan hushållen når gränsen för låg ekonomisk standard. Att vara sammanboende har dock andra ekonomiska fördelar. Genom att utgifterna blir lägre per person än för ensamstående och att skatten är lägre på lägre inkomster klarar sig sammanboende med relativt jämnt fördelade inkomster väl med lägre inkomster per person än vad en ensamstående behöver även när de har flera barn. För sammanboende med ojämna inkomster samverkar dock ett mindre väl avpassat bostadsbidrag med en progressiv skatteskala till att den ekonomiska standarden blir mycket låg om inte en sammanboende har en inkomst som ligger över eller mycket över en medianlön. I följande tabell sammanfattas jämförelsen mellan de olika hushållen beskrivna ovan i termer av disponibel inkomst per konsumtionsenhet när bidraget börjar avräknas, när hushållet har en sammanräknad bruttoinkomst på , när hushållet har en sammanräknad bruttoinkomst på och när bidraget är avräknat. Tabellen visar också vilken bruttoinkomst som krävs i hushållet för att nå gränsen för låg ekonomisk standard. Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken Tabell 11.1 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet och år för olika typhushåll vid olika inkomstgränser samt bruttoinkomst för att nå gränsen för låg ekonomisk standard Ensamstående (inkl. under- Anm: För sammanboende med en fast inkomst avses med att bruttoinkomsten uppgår till per vuxen att den ena sammanboende har och den andra i årsinkomst. Det är viktigt att påpeka att det som beskrivits ovan inte utgör en beskrivning av att en mängd hushåll nödvändigtvis faktiskt har en ekonomisk standard som innebär att de saknar medel för nödvändiga utgifter. Framför allt finns kommunernas ekonomiska bistånd som hjälp för dem som inte med hjälp av egen inkomst och bidrag från de statliga stöden klarar nödvändiga utgifter. Eftersom emellertid flera hushållstyper enligt ovan beskrivna figurer även med sådana inkomster som gäller för normalt betalda heltidsarbeten inte klarar utgifter på en nivå som motsvarar låg ekonomisk standard riskerar hushållen ha svårt att även långsiktigt ta sig ur ett beroende av bistånd. 11.2.6Bostadsbidraget har blivit ett allmänt konsumtionsstöd Bostadsbidraget har successivt utvecklats till att bli mer av ett allmänt konsumtionsstöd, framför allt till barnfamiljer, än ett bidrag till bostadskostnader som namnet antyder. Orsakerna till detta är flera. Flera aktiva beslut om ändring av regelverket har lett till att de delar av bidraget som enbart beror på att det finns barn i hushållet, och hur många barn det finns samt hur mycket de bor eller vistas i hushållet, har blivit större. har betydelsen av den bostadsanknutna delen minskat genom beslutet att övergå till en enhetlig procentandel av den bidragsgrundande bostadskostnaden (i stället för som tidigare också i ett visst intervall). Av stor betydelse för utvecklingen mot ett allmänt konsumtions- Bakgrund om fördelningen av den ekonomiska familjepolitiken stöd, och för den relativa ökningen av barnkostnadsdelen i förhållande till bokostnadsdelen, har varit avsaknaden av höjningar av taket för bostadskostnader . Detta har gällt både bidraget till barnhushåll och unga utan barn. Genom att allt fler hushåll har bostadskostnader över taket, och många hushåll fått en allt större andel av bostadskostnaderna över taket, har de faktiska bostadskostnaderna fått allt mindre betydelse för bidragets storlek. Bostadskostnadsdelen har därmed i ökande utsträckning blivit ett visst fast belopp, före inkomstavräkning, beroende på om det finns ett, två eller tre barn i hushållet, men oberoende av hushållets bostadskostnader. I viss mån bidrog också beslutet att sänka golvet för bostadskostnader för hushåll med barn till en förstärkning av bidraget som ett allmänt konsumtionsstöd, även om den förändringen ökade bostadskostnadsdelen av bidraget i förhållande till barndelen. Av betydelse för om bostadsbidraget enbart ska vara ett allmänt konsumtionsstöd eller också vara ett riktat stöd för bostadskostnader är två saker. För det första har det betydelse hur stor del av bidraget som är riktat mot just kostnader för en bostad. För det andra har det betydelse om den del som avser bostadskostnader faktiskt är beroende på bostadskostnaden eller utges med ett och samma belopp till alla eller nästan alla enbart på den grunden att de har en bostad. Att låta bidraget till bostadskostnader i ökad utsträckning bero på de faktiska bostadskostnaderna skulle alltså minska karaktären av allmänt konsumtionsstöd. Att de bostadskostnader som är bidragsgrundande begränsas på olika sätt är dock inte liktydigt med att det bör betraktas som ett allmänt konsumtionsstöd. Det kan exempelvis handla om att inte beakta bostadskostnader som härrör från den del av bostaden som till sin storlek överstiger vad som ett visst hushåll kan anses behöva. Det kan också handla om att mer allmänt sätta ett tak för bostadskostnaden som innebär att bidraget bara beaktar sådana bostadskostnader som kan anses skäliga eller normala. Det kan också handla om att på annat sätt bara ge bidrag till en del av bostadskostnaden.