sou · H9B337 · 2022-01-01 00:00:00 — Om det ex- empelvis för ett barn utan funktionsnedsättning i motsvarande ålder är vanligt att föräldrarna vaknar två gånger under dygnsvilan och tillgodoser olika hjälpbehov ingår väntetiden däremellan i det normala föräldraansvaret. För små barn kan därför inte väntetid beviljas . –Föräldern behöver vara i barnets närhet (genom att se barnet eller i vart fall befinna sig på hörbart avstånd) under dygnsvilan ef- tersom barnet inte kan påkalla uppmärksamhet själv och vara be- redd att ingripa vid behov för att förhindra att skadliga situationer kan uppstå. Denna situation skulle kunna bedömas som tillsyn oavsett åldern på barnet. I det rättsliga ställningstagandet anges slutligen att föräldrars ansvar för barn under dygnsvilan och make- eller makaansvar inte kan jäm- ställas. Detta eftersom föräldraansvaret alltid måste relateras till bar- nets ålder och utveckling. Personlig assistans och principen om föräldraansvar I en rättsfallsöversikt17 gick bland annat igenom 57 kammarrättsavgöranden från . I uppföljningen konstaterade att kammarrätterna i flertalet domar gjort generella avdrag för för- äldraansvaret utan någon närmare tidsprecisering. Försäkringskas- san fann även att kammarrätterna använde olika angreppssätt i sin bedömning av normalt föräldraansvar. I vissa avgöranden framgick att domstolen inte beaktat något preciserat föräldraansvar, men hade tidsatt det enskilda stödbehovet. I andra avgöranden hade domsto- len beaktat ett visst tidsatt föräldraansvar. I några avgöranden kon- staterades att variationen av vad som kan anses som normalt föräld- raansvar är betydande. konstaterades i vissa avgöranden att föräldraansvaret sträcker sig längre än att tillgodose behoven hos ett genomsnittligt utvecklat barn, samt att normalvariationen för exem- pelvis ett barns förmåga att äta själv är mycket stor. En sammanfattning av aktuella hållning gällande föräldraansvar finns i myndighetens vägledning om assistansersätt- ning.18 Där redogörs för de slutsatser som dragit av rättspraxis, men även för de självständiga ställningstaganden som myndigheten gjort på området. I vägledningen framhålls att det är en svår uppgift att fastställa vad som ingår i ett normalt föräldraan- svar för ett barn i en viss ålder, och att variationen av vad som kan anses som normalt föräldraansvar är betydande. Att jämnåriga barns förmågor skiljer sig åt mellan individerna anges dock inte vara ett skäl att inte fastställa vad som ingår i ett normalt föräldraansvar för ett barn i en viss ålder.19 I vägledning framhålls sammanfattningsvis följande: –Det är enbart när barnet har ett mycket speciellt vårdbehov som föräldraansvaret inte ska beaktas.20 17Försäkringskassan (2015). Rättslig uppföljning 2015:1 Rättsfallsöversikt – personlig assistans (föräldraansvar). 18Försäkringskassans vägledning 2003:6 Assistansersättning, version 27, (2020), s. 60 ff. 19Försäkringskassans vägledning 2003:6 Assistansersättning, version 27, (2020), s. 60 ff. 20I vägledningen hänvisas till RÅ 2008 ref. 17 och HFD 2011 not. Personlig assistans och principen om föräldraansvar –Föräldraansvaret är över lag omfattande och långtgående för barn upp till och med ålder när det gäller behov av hjälp med de grundläggande behoven.21 –För barn från sex till och med finns ett föräldraansvar i varierande omfattning för de grundläggande behoven personlig hygien, måltider och av- och påklädning. –Hjälp med personlig hygien omfattas inte till någon del av nor- malt föräldraansvar för barn från och med nio år.22 –Hjälp med kommunikation i vanliga sociala situationer utanför familj och förskola ska helt omfattas av föräldraansvaret till och med juli det år då barnet fyller . Därefter ska behov av hjälp med kommunikation i vanliga sociala situationer utanför familj, skola och fritids inte till någon del omfattas av föräldraansvaret.23 –Det finns inte något föräldraansvar för hjälp med kommunika- tion och aktiv tillsyn av övervakande karaktär för en nioåring.24 –Aktiv tillsyn av övervakande karaktär, vilken förutsätter ingående kunskaper om barnet, kan helt eller delvis gå utöver ett normalt föräldraansvar även för barn till och med fem år.25 –Föräldrar har inte ansvar för att tillgodose de grundläggande be- hoven rent praktiskt för barn från och med ålder.26 –Tillsyn som andra personliga behov omfattas helt av normalt för- äldraansvar för barn till och med , delvis av föräldraansvaret för barn från och med , och faller helt utanför normalt för- äldraansvar för barn från 12 år.27 21I vägledningen hänvisas till (2015) Rättslig uppföljning 2015:1 Rättsfalls- översikt – personlig assistans (föräldraansvar). 22I vägledningen hänvisas till (2015) Rättslig uppföljning 2015:1 Rättsfalls- översikt – personlig assistans (föräldraansvar). 23I vägledningen hänvisas till (2015) Rättsligt ställningstagande (FKRS 2015:05) Föräldraansvarets omfattning vid hjälp med kommunikation i vanliga sociala situa- tioner inom assistansersättning. 24I vägledningen hänvisas till RÅ 2010 ref. 17. 25I vägledningen hänvisas till (2015) Rättslig uppföljning 2015:1 Rättsfalls- översikt – personlig assistans (föräldraansvar). 26I vägledningen hänvisas till RÅ 1997 ref. 23 I. 27I vägledningen hänvisas till (2015) Rättslig uppföljning 2015:1 Rättsfalls- översikt – personlig assistans (föräldraansvar). Personlig assistans och principen om föräldraansvar –I fråga om föräldraansvar under dygnsvilan hänvisas till det rätts- liga ställningstagande som beskrivits ovan.28 Vägledningen innehåller en beskrivning av den metod som myndigheten anser bör användas vid bedömningen I vägledning beskrivs även den metod som man anser bör användas i samband med handläggningen. Där anges att det avseende barn som är är lämpligt att först utreda barnets totala behov av hjälp med samtliga grundläggande behov, och därefter för respektive grundläggande behov bedöma det totala behovet av hjälp som beror på funktionsnedsättningen. Vid bedöm- ningen ska jämföras med vad ett barn utan funktionsnedsättning i samma ålder behöver hjälp med. Det är det extra omvårdnadsbeho- vet som ska ligga till grund för rätten till assistansersättning. För barn som är eller äldre anges att behovet av personlig assistans för de grundläggande behoven ska bedömas på samma sätt som för vuxna. Därefter ska barnets totala hjälpbehov utredas för respektive övrigt behov och en bedömning göras hur mycket av hjälpbehovet som beror på funktionsnedsättningen. Om inte hela det uppgivna hjälpbehovet kan tillgodoses genom personlig assistans ska motive- ras vad som inte kan tillgodoses och varför. Det finns inte något gemensamt stödjande dokument för kommu- nerna om hur bedömningen ska göras i fråga om personlig assistans till barn. I många kommuner finns dock interna riktlinjer eller väg- ledningar för handläggning av ärenden enligt LSS, där även föräldra- ansvaret vid bedömningen av rätten till personlig assistans om- nämns. Det förekommer också att man använder sig av de stöddo- kument som tagit fram.29 Bland de riktlinjer och vägledningar som vi har tagit del av i vår utredning30 har vi bland an- 28I vägledningen hänvisas till (2018) Rättsligt ställningstagande (FKRS 2018:01) Bedömning av föräldraansvar och väntetid under dygnsvilan inom assistansersättning. 29Samtal med företrädare för kommuner. 30Genomgång av 40 kommuner Personlig assistans och principen om föräldraansvar nat sett exempel från Laholm31, Norrköping32, Åtvidaberg33, Gisla- ved34, Österåker35, Askersund36 och Södertälje37. I exempelvis Norr- vägledning står följande: Vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning har enligt föräldra- balken ansvar för barnets personliga förhållanden och ansvar för att bar- nets behov blir tillgodosedda. Det handlar om att barnet får den omsorg som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och andra omstän- digheter. Barnets ålder har betydelse för rätten till insatser. Från och med att barnet är förväntas inte längre vårdnadshavare an- svara för barnets grundläggande behov. När det gäller personlig assi- stans till barn utreds barnets totala behov av hjälp med samtliga grund- läggande behov. En bedömning görs också av vad som är rimligt för barn i motsvarande ålder utan funktionsnedsättning att klara av och vad som ingår i vårdnadshavares ansvar.38 Gemensamt för de riktlinjer och vägledningar som vi har tagit del av är att det inte ges någon närmare beskrivning av hur bedömningen i Riktlinjer för handläggning och insatser enligt Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och Socialtjänstlagen, version 2. /riktlinjer-for-handlaggning-och-insatser-enligt-lag-om-stod-och-service-till-vissa- funktionshindrade-lss-och-so.pdf (hämtad ). Riktlinjer för utredning, beslut och utförande av insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, dnr VON 2019/0350-20 003, reviderad . njer%20enligt%20LSS.pdf (hämtad ). Riktlinjer enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, dnr ATVKS 2019-00643 003, antagen . jer%20enligt%20lagen%20om%20st%C3%B6d%20och%20service%20till%20vissa%20funk tionshindrade%20-%20antagen%20av%20KF%202020-04-29.pdf (hämtad ). Riktlinjer för handläggning enligt LSS (Lag 1993:387 om stöd och service till vissa funktionshindrade) samt enligt SoL (Socialtjänstlag 2001:453), fastställelsedatum . service-enligt-lagarna-sol-och-lss (hämtad ). Vägledning för handläggning av insatser enligt LSS Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. %A4gledning%20%20LSS%202017-01-01.pdf (hämtad 20121-04-02). Riktlinjer vid handläggning LSS i kommun, beslutad . r%20f%C3%B6r%20bist%C3%A5ndshandl%C3%A4ggning%20LSS (hämtad ). Riktlinjer LSS - För handläggning av insatser enligt LSS för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning, antagna ., handlaggning-av-insatser-enligt-lss.pdf (hämtad ). Riktlinjer för utredning, beslut och utförande av insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, dnr VON 2019/0350-20 003, reviderad , s. 13. njer%20enligt%20LSS.pdf (hämtad ) Personlig assistans och principen om föräldraansvar praktiken ska gå till, utöver att det i enstaka fall har angetts att vård- nadshavaren inte förväntas ansvara för barnets grundläggande behov efter att barnet uppnått . 7.5Föräldraansvaret i ett rättighetsperspektiv Barn med omfattande funktionsnedsättning är inte någon enhetlig grupp. Varje barn är en egen individ med egna behov, förutsättningar och önskemål, och liksom alla barn är barnet med funktionsnedsätt- ning en individ med egna rättigheter. Gemensamt för barn med om- fattande funktionsnedsättning är emellertid att barnen i högre grad är beroende av personer i sin omgivning.39 Gemensamt är också att bar- nen har rätt till ett fullvärdigt liv och rätt till hjälp att aktivt delta i sam- hället, och att barnen konventionsrättsligt är egna rättighetsbärare.40 I sin fördjupande text Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’ (bilaga 3) analyse- rar , expert på mänskliga rättigheter, regleringen av stöd- formen personlig assistans i FN:s Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.41 konkluderar att effek- ten av avdraget för föräldraansvar kan vara konventionsstridig, åt- minstone om det får som konsekvens att barnet inte får tillgång till personlig assistans och barnet inte heller får annat stöd som leder till uppfyllande av konventionens krav. konstaterar också att även barnets föräldrar och syskon erhåller ett visst skydd under konven- tionerna. Därmed skulle ett avdrag för föräldraansvaret också kunna vara konventionsstridigt. Även i barnkonventionen42 finns relevant information om an- svarsfördelningen mellan ett barns föräldrar och staten. I sitt betän- kande och svensk rätt skriver Barnkonventionsut- redningen att: 39Wilder, J., , A.K., Personlig assistans i familjen för barn och ungdomar med omfattande funktionsnedsättningar, Forskning om personlig assistans – en antologi, Altermark, , (2018). 40Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter (). 41FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 42FN:s konvention om barnets rättigheter. Konventionen är också svensk lag, lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Personlig assistans och principen om föräldraansvar Artikel 18 handlar om ansvarsfördelningen mellan ett barns föräldrar och staten, men även om vilket ansvar föräldrar och andra vårdnadshavare har för barnet. Föräldrarna och andra vårdnadshavare har huvudansvaret för sina barns uppfostran och utveckling och de ska låta sig vägledas av vad som är barnets bästa. Staten ska göra sitt bästa för att säkerställa att båda föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Genom artikeln ges staten också ett ansvar att stödja föräldrarna när de fullgör sitt föräldraansvar. Staten ska också säkerställa att barn till föräldrar som arbetar har rätt till barnomsorg.43 De skriver också avseende Artikel 23 – barn med funktionsnedsätt- ning att: Personlig assistans som ges till ett barn påverkar i hög grad en hel familjs livssituation. Det är därför väsentligt att assistansen anpassas till varje familjs individuella behov och att barnets vårdnadshavare ges ett avgö- rande inflytande över hur stödet till barnet utformas. Syftet med assi- stansen är ofta att tillgodose vårdnadshavarnas behov av avlösning i om- vårdnaden eller att ge familjen möjlighet att genomföra sådana aktiviteter som barnet inte deltar i.44 Vad gäller statens ansvar konstaterar att det faktum att det handlar om rätten till familjeliv, och dess centralitet i barns liv, med- för även att intresset av att ett barn kan leva med sin familj, så länge eventuella problem i familjen kan lösas med stöd, bör väga tungt i analysen av barnets bästa som konventionsstaten är skyldig att göra.45 konstaterar fortsättningsvis att en analys av barnets bästa också måste ta höjd för att om ett barn med funktionsnedsätt- ning hamnar på en plats som inte är en familj, framstår risken att barnet fastnar i institutionalisering avsevärt högre än för ett barn utan funktionsnedsättning. I den mån begreppet föräldraansvar til- lämpas på ett sätt som begränsar tillgången till personlig assistans för ett barn med funktionsnedsättning i strid med barnets bästa finns risk att tillämpningen står i strid med FN:s konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning.46 skriver också att om föräldraansvar tillämpas på så sätt att ett barn förlorar sin möjlighet att bo kvar med sin familj är skyldigt att omedel- 43SOU 2020:63 och svensk rätt, s. 736. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 66, SOU 2020:63 Barn- konventionen och svensk rätt, s. 945. 45Bruce, A., (2020). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’, s 92. 46Bruce, A., (2020). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’, s. 92 Personlig assistans och principen om föräldraansvar bart ta ansvar för detta eftersom att garantera barn med funktions- nedsättning rätt till familjeliv enligt Artikel 23 (4) Respekt för hem och familj är en omedelbar skyldighet.47 Även begreppet föräldraansvar som sådant problematiseras av . Hon frågar sig om de utgångspunkter begreppet bygger på är förenliga med FN:s Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den personliga assistansen, inklusive omfattningen, ska vara utformat utifrån barnets individuella behov. Utgångspunkten är att utvärderingen måste utgå från barnets situation och barnets behov. Begreppet föräld- raansvar har istället en familj utan ett barn med funktionsnedsättning som utgångspunkt; vad en förälder med ett barn utan funktionsnedsätt- ning förväntas (behöva) göra i relation till sitt barn för att barnet ska fara väl. Detta står i tydlig strid med CRPD: s kärna, vilken är att en verklighet med funktionsnedsättning och (tyvärr) funktionshinder ska sättas i centrum, utifrån sina egna premisser. Att sätta liv med funk- tionsnedsättning i centrum genomsyrar hela CRPD, men uttrycks tyd- ligast i Artikel 3 (d) Allmänna principer och dess krav på ”respekt för olikheter och accepterande av personer med funktionsnedsättning som en del av den mänskliga mångfalden och mänskligheten”.48 diskuterar även huruvida föräldraansvar som begrepp är rätts- säkert. I kravet ingår att nationell lag ska vara tillräckligt preciserad för att kunna tillämpas rättssäkert. Detta framgår av skyddet för likhet inför lagen i Artikel 5 (1) Jämlikhet och icke-diskriminering. Tyngdpunkten för utvärderingen av kravet på precision är dock hur begreppet faktiskt tillämpas, inte hur det är utformat i lag. Om föreskrifter, kunskapsstöd med mera används istället för att precisera i lag ska de dock göra klart inte bara för tillämpande myndigheter utan även för allmänheten hur begreppet fungerar. Detta så att konsekvenserna av begreppet för det individuella barnets rätt till personlig assistans kan förutsägas.49 Sammanfattningsvis konstaterar att föräldraansvaret såsom det tillämpas är problematiskt i ett rättighetsperspektiv. 47Bruce, A., (2020). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’, s. 90. 48Bruce, A., (2020). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’, s. 71. 49Bruce, A., (2020). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning: Rättigheten till personlig assistans och särskilt om begreppen ’föräldraansvar’, ’egenvård’ och ’tillsyn’, s. 71. Personlig assistans och principen om föräldraansvar 7.6Föräldraansvar i andra ersättningar och förmåner Föräldraansvar återfinns också vid bedömningen om andra ersätt- ningar och förmåner. Tillämpningen av föräldraansvar i en förmån kan påverka en annan och därför återges några andra situationer där föräldraansvaret är relevant. Principen om föräldraansvar återfinns bland reglerna om omvård- nadsbidraget i 22 kap. socialförsäkringsbalken, som också är kopp- lade till barn med funktionsnedsättningar.50 Omvårdnadsbidraget är en ekonomisk ersättning till föräldrar vars barn, på grund av funk- tionsnedsättning, kan antas ha ett mer än måttligt behov av omvård- nad och tillsyn under minst sex månader.51 Omvårdnadsbidragets storlek ökar med större omvårdnads- och tillsynsbehov.52 Vid be- dömningen av omvårdnadsbidraget ska bortse från de behov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter.53 I förarbetena till bestämmelsen konstateras att en motsvarande bestämmelse finns i regleringen av assistansersätt- ningen.54 I 7 § LSS anges att personer som anges i 1 § har rätt till insatser i form av särskilt stöd och särskild service enligt 9 § 1–9, om de behö- ver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. I specialmotiveringen till paragrafen uttalas: För att viss insats enligt 9 § skall kunna nekas den funktionshindrade på grund av att behovet tillgodoses på annat sätt, skall behovet också fak- tiskt tillgodoses på annat sätt. Det räcker således inte att, som i social- tjänstlagens 6 §, behovet kan tillgodoses på annat sätt. Behovet tillgo- doses på annat sätt t.ex. när en nära anhörig frivilligt svarar för insatsen som ett led i familjerelationen. Ett behov kan också, helt eller till viss del, tillgodoses genom en förälders ansvar enligt för den normala vårdnaden av ett barn.55 Det finns ett flertal olika insatser i LSS som kan bli aktuella för barn som tillhör lagens personkrets: 5122 kap. 3 § socialförsäkringsbalken (2010:110). 5222 kap. 4 § socialförsäkringsbalken (2010:110). 5322 kap. 5 § socialförsäkringsbalken (2010:110) 2017/18:190 Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning s. 71. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 172–173. Personlig assistans och principen om föräldraansvar •rådgivning och annat personligt stöd, •biträde av kontaktperson, •avlösarservice i hemmet, •korttidsvistelse utanför det egna hemmet, •korttidstillsyn för skolungdom utanför det egnahem- met i anslutning till skoldagen samt under lov, •boende i familjehem eller i bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. I och utförande av LSS- insatser Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning publicerad anges att vid bedömningen av rätt till insatser behöver handläggaren ta hänsyn till föräldraansvaret.56 beto- nar också skillnaden mellan föräldraskap och föräldraansvar enligt följande: Föräldraansvar och föräldraskap är inte samma sak. Som framgått ovan innebär bestämmelserna i om vårdnadshavares ansvar inte att föräldrarna måste tillgodose alla barnets behov själva. Ansvaret kan tas genom att ansöka om stöd till barnet och de offentliga stödsy- stemen träder då in. Barnets behov av omvårdnad kan också tillgodoses av andra, till ex- empel personalen i en bostad med särskild service eller personliga assistenter. Föräldraskap innebär mycket mer än praktisk omvårdnad. I föräldra- skapet ligger också att utveckla och behålla en livslång relation. Ef- tersom barn behöver föräldrar som kan utöva sitt fulla föräldraskap kan föräldrarna inte ägna all sin tid åt att vårda ett vårdkrävande barn. Det behöver också finnas tid för allt det andra som ingår i föräldraskapet och just därför behöver samhället ge stöd till föräldrar som har barn med omfattande funktionsnedsättning.57 Vissa av insatserna i LSS avseende barn har dock ett dubbelt syfte som komplicerar tolkningen av vem som gynnas. Insatser begärs i barnets namn, men vänder sig till föräldrarna. 56Socialstyrelsen (2014). Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – tillämpning vid handläggning och utförande av LSS-insatser, s. 88–89. 57Socialstyrelsen (2014). Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – vid handläggning och utförande av LSS-insatser, s 89. Personlig assistans och principen om föräldraansvar betena står att behov av avlösning för föräldrar bör kunna erhållas i form av avlösarservice och korttidsvistelse enligt den nya lagen.58 Korttidshem och avlösning kan vara nödvändiga för att föräldrarna ska avlastas och få möjlighet till vila och umgänge med eventuella syskon. Indirekt gynnas barnet genom att det på så sätt får pigga föräldrar som orkar med vardagen.59 Utifrån ett barnperspektiv kan en insats beviljas ett barn med funktionsnedsättning för att dess sys- kon ska gynnas. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 65. 59Barnperspektiv i LSS-handläggning – En aktgranskning, FOU skriftserie nr 115/13 (2013), s. 20. 8 Föräldraansvaret i praktiken I kapitel 7 har beskrivits vad som styr tillämpningen av föräldra- ansvaret och att principen om föräldraansvar grundar sig i att alla föräldrar enligt har ett ansvar för omsorg om sina barn. I detta kapitel går vi vidare till att beskriva föräldraansvaret i praktiken. Vi beskriver föräldraansvarets tillämpning, vilka problem som finns vid tillämpningen, hur barn med funktionsnedsättning och deras föräldrar upplever avdraget för föräldraansvaret, och vad det innebär att vara förälder till ett barn med funktionsnedsättning. Kapitlet avslutas med våra slutsatser om avdraget för föräldraansvaret. 8.1Statistiken om föräldraansvaret är bristfällig Det finns ingen statistik över hur stora avdrag som görs med hänvis- ning till föräldraansvaret, varken vad gäller beslut om personlig assi- stans enligt LSS eller assistansersättning enligt socialförsäkrings- balken.