sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Utredningen bedö- mer att dessa extra uppgifter kan inhämtas från bidragsskyldig i det samtal har med bidragsskyldig när de identifierar barnets behov och föräldrarnas situation3. Uppgifterna behöver också kontrolleras och bedömas av handläggaren. Troligen kommer en del bidragsskyldiga att komplettera/ändra uppgifter gällande dessa in- komstdelar när framräknat belopp kommuniceras. Utredningen upp- skattar att det tillkommande resursbehovet i denna del av handlägg- ningen kan komma att öka med motsvarande 1,5 årsarbetskrafter4. I det andra fallet bör impulsen om ny månadsuppgift från Skatte- verket för bidragsskyldig förälder initiera en maskinell omräkning av betalningsbeloppet. Om ingen annan uppgift som påverkar betal- ningsbeloppets storlek anmälts, kan ett sådant ändringsärende för- modligen beslutas helt maskinellt. Om den nya månadsuppgiften till exempel indikerar att den bidragsskyldiges inkomst har fallit mycket kan dock handläggaren behöva utreda varför på samma sätt som görs . Det föreslagna regelverket skulle alltså innebära betydligt fler ändringsärenden gällande betalningsskyldighet än , men mer- parten av dessa bedöms kunna beslutas maskinellt. Det är svårt att uppskatta hur mycket extra ”” handläggning som dessa änd- ringar kommer att medföra, delvis beror det på hur ofta Försäk- ringskassan behöver granska och bedöma om till exempel en kraftigt minskad inkomst enligt arbetsgivardeklaration är skälig för att minska beslutat betalningsbelopp. Utredningen uppskattar att det tillkom- mande resursbehovet i denna del av handläggningen kan komma att öka med motsvarande 5,5 årsarbetskrafter5. 3Delprocess 3.6 i produktionsprocess för underhållsstöd. 4Detta beräknas genom påslag i hur momenten 3.5.1, 3.6.1, 3.8.1, 4.2.1 och 4.2.2 tar (per ärende) i handläggningsprocessen för underhållsstöd. 5Beräknas genom att inflödet av US_ÅBS-ärenden ökas . Den tredje typen av ärenden som kan påverkas av månadsupp- gifterna, ärenden gällande anstånd, eftergift och skuldhantering (så kallade ”US_AEF”-ärenden i produktionskalkyl), bedöms minska när betalningsbeloppen ligger närmare den aktuella betalningsförmågan. Utredningen bedömer att ett något minskat antal US_AEF-ärenden i produktionskalkylen minskar resursbehovet med drygt 1 årsarbetskraft. Sammanlagt bedömer därför utredningen att resursbehovet för ärendeproduktion gällande underhållsstöd kan komma att öka motsvarande knappt 6 helårsarbetare. Den scha- bloniserade styckkostnaden för en helårsarbetare är en dryg miljon kronor (inklusive förmånsgemensamma kostnader) vilket ger en total ökning av ärendeproduktionskostnaden på , exklusive it-kostnader. Dagens it-stöd för handläggning av underhålls- och betalningsskyl- dighetsärenden är mycket föråldrat. Små förändringar i regelverket tenderar att kräva relativt stora förändringar i it-systemet och För- säkringskassan bedömer att underhållsstödet kommer att behöva lyftas över till ett nytt it-system . Detta är förstås förknippat med stora it-utvecklingskostnader. Försäkrings- kassan uppskattar dessa kostnader till och bytet av it-system kommer troligen att genomföras oavsett om regel- verket ändras enligt utredningens förslag eller inte. Den extra utveck- lingskostnad som tillkommer på grund av utredningens förslag om månatliga omräkningar av betalningsbelopp bedöms i sammanhanget vara relativt liten: utredningen uppskattar dem till 10–. Eftersom dessa utvecklingsprojekt lånefinansieras så är det avskrivningarna som belastar förvaltningsanslaget. tillämpar femårig avskrivning av dessa typer av investeringar vilket, om man antar att den extra it-utveckling som behövs uppgår till 20miljoner kronor, innebär en extra it-kostnad på förvaltningsansla- get på –2028. 9.2Ett bostadsbidrag baserat på månadsuppgifter om inkomst av tjänst 9.2.1Förslaget i korthet och sammanfattning av konsekvenserna Utredningens förslag innebär att beslut om slutligt bostadsbidrag tas löpande i stället för preliminära beslut som sedan stäms av mot beslut om slutlig skatt. Bostadsbidraget räknas alltså om i stället för, som , endast när sökande anmäler nya upp- gifter. Dessutom föreslås att den bidragsgrundande inkomsten som lig- ger till grund för inkomstavdraget beräknas löpande utifrån enbart historisk inkomst baserat på de tolv senaste arbetsgivardeklaration- erna på individnivå. Från arbetsgivardeklarationerna tas uppgift om till exempel löneinkomster och ersättningar. Uppgift om övriga in- komstdelar som ingår i underlaget baseras på uppgift från den sök- ande eller administrativa system hos () och/eller och ska avse samma som månadsuppgifterna avser. beräknas preliminär bidrags- grundande inkomst på sökandes uppgift och ska avse hela det kalen- derår som bidragsmånaden ligger i. Den föreslagna modellen för hur bidragsgrundande inkomst av- seende bostadsbidrag en viss månad t ska beräknas kan tekniskt skrivas på följande sätt: ����� = ��̅1,� + max (0, (��̅2,� − �) + max(0, ��̅3,� − �)) där ��̅1,�, ��̅2,� respektive ��̅3,� avser genomsnitt av inkomstunderlagen i tre olika inkomstperioder räknat från bidragsmånaden t. ��̅1,� avser snittet av månadsinkomsterna t-2, t-3 och t-4. ��̅2,� avser snittinkomsten som föregick period 1, och ��̅3,� avser snittinkomsten som före- gick period två. G avser den snittinkomst där bidraget skulle bli helt avräknat. Denna gräns blir då (per sökande): En sökande: � = Maxbidrag/0.20 + 12 500 Två sökande: � = Maxbidrag/0.20 + 6 250 Själva bostadsbidraget månaden t beräknas på samma sätt i båda model- ler och enligt nu gällande regelverk, det vill säga Avdrag sökande �� = 0.20 ∙ max(0, �����,� − Avdr. BOB� = max(0, Maxbidrag − Summa avdr. sökande i hushållet) Det föreslagna regelverket innebär att bidragsbeloppet kommer ligga närmare det som kallas slutligt bostadsbidrag – det vill säga det bidragsbelopp som i dagens regelverk fastställs efter avstämning av inkomster från beslut om slutlig skatt. Tabell 9.7 Sammanfattning av förslag och jämförelse mot nuläge Bostadsbidrag betalas ut preliminärt. Beslut om slutligt bostadsbidrag Slutligt bostadsbidrag för kalenderåret fastställs efter beslut om slutlig skatt Preliminärt bostadsbidrag beräknas ut- ifrån sökandes uppgift om inkomster för det kalenderår bidragsmånaden ligger i Slutligt bostadsbidrag för en månad be- räknas utifrån uppgift om inkomst av tjänst ide 12 senaste individuella arbetsgivar- deklarationerna från samt vissa andra uppgifter på rullande 12-månadersperioder uppdelat Årlig avstämning av bidragsgrundande inkomst i preliminära beslut mot inkomst- uppgifter i beslut om slutlig skatt Konsekvenser av ett bostadsbidrag med månatliga omräkningar • Genomsnittligt bostadsbidrag (och bidragshushåll) till barnfamiljer blir lägre med föreslaget regel- verk jämfört med (slutligt) bostadsbidrag i nuläge • Genomsnittligt bostadsbidrag till unga vuxna utan barn blir högre (jämfört med slutligt bostadsbidrag) • av barnhushållen och av ungdoms- hushållen får lägre belopp per bidragsmånad med förslaget jämfört med nuvarande regelverk. och av ungdomshushållen får högre månadsbelopp • Betydligt minskad risk för skuld: totalt återkrävt belopp avseende för mycket utbetalt bostadsbidrag uppskattas bli lägre än med dagens regelverk • Antal hushåll med bostadsbidrag ökar när fler hushåll söker bidrag på grund av minskad risk för skuldsättning • lägre aggregerat utbetalat bostadsbidrag till barnfamiljer som har bostadsbidrag (i relation till • Statens anslagsutgifter för bostadsbidrag beräknas bli drygt högre med utredningens förslag jämfört med • kostnader för löpande bostadsbidragsärenden bedöms öka på grund av ett ökat inflöde av hushåll som söker bostadsbidrag när risken för att bli återbetalningsskyldig minskar • Kronofogdens administrativa kostnader för skuldärenden gällande bostadsbidrag, beräknas påverkas mycket lite • Utvecklingskostnader för extra it-utvecklingskostnader som behövs om förslagen realiseras uppskattas till cirka 5 miljoner Källa: Utredningens beräkningar. Utredningen har gjort beräkningar på mikrodata från Försäkrings- kassan om samtliga gällande beslut om preliminärt Bostadsbidrag under . I de ärenden som gick att sambearbeta med SCB:s STAR-urval med pålagda månadsuppgifter räknades sedan den bidragsgrundande inkomsten om enligt föreslagen modell. gängliga data från senaste beslut om slutlig skatt (inkomstår 2019) tillsammans med månadsuppgifterna (jan.–dec. 2019) tillåter egent- ligen bara en helt korrekt simulering av en enda månad (feb. 2020) med det föreslagna regelverket.6 För att ändå kunna få en uppfatt- ning om konsekvenserna av ett månadsbaserat system antogs i simu- leringen att fördelningen av inkomsten av tjänst innan var likadan som enligt uppgifter från arbetsgivardeklarationer avseende 2019. En uppskattning av statens administrativa kostnader för ett månads- baserat system för bostadsbidrag görs utifrån –bedömning av handläggningstider för ett bo- stadsbidragsärende i ett månadsbaserat system –uppskattning av it-utvecklingskostnader för modifierat it-system för handläggning samt datainhämtning av månadsuppgifter –uppskattning av kostnader på grund av minskat antal återkravs- ärenden. För skattning av statens totala anslagsutgifter med prognos för kalenderåren från och med det föreslagna införandeåret, används skattningarna av procentuella förändringar av utbetalat och återkrävt bostadsbidrag samt prognoser. Hur många berörs av förslaget? Utredningens förslag gäller enbart hushåll där ingen av de sökande hade inkomst av näringsverksamhet . var det cirka 3 500 hushåll som hade inkomst från näringsverksamhet (av sammanlagt cirka 217 000 hushåll med bostadsbidrag). Av totalt utbetalat utgjorde utbetalningarna till hushåll med näringsinkomst (). Förslagen berör alltså den absoluta merparten av bostadsbidraget, både sett till antal hushåll såväl som utbetalda belopp. 6Februari 2020 är den enda kalendermånad där tillgängliga månadsuppgifter täcker hela ram- tiden (–). Konsekvenser för hushåll med olika inkomstmönster – typfall Nedan följer ett antal inkomstscenarier som illustrerar vad bostads- bidraget blir månad-för-månad med bidragsgrundande inkomstberäk- nat enligt huvudförslaget. I graferna ligger också slutligt bostadsbidrag enligt gällande regler inlagt. De gråa staplarna är månadsinkomst. Hus- hållet som är simulerat är en ensamstående med 1 hemmavarande barn. Idet första inkomstscenariot (figur 9.6) har den ensamstående sök- ande en viss variation i månadsinkomsten men inga stora eller långvariga inkomstbortfall eller inkomstökningar inträffar. Eftersom månads- inkomsterna ligger under den gräns där bidraget i nuvarande regelverk är helt avräknat (i figuren markerad med en horisontell streckad linje) blir det inga tillägg till bidragsgrundande inkomst från de ”historiska” perioderna två och tre, utan bidragsgrundande inkomst bestäms helt av tremånaderssnittet från månaderna t-2 till och med t-4. Figur 9.6 Inkomstscenario: månadsinkomster mellan inkomstgränserna och med viss variation I det andra inkomstscenariot (figur 9.7) inträffar ett plötsligt och stort inkomstbortfall – kanske blir den sökande sjuk – och inkoms- ten stannar därefter på den lägre nivån. I detta scenario får det stora och plötsliga inkomsttappet genomslag efter in- komstfallet. Eftersom den sökandes månadsinkomst innan bortfallet låg under den övre inkomstgränsen ligger inga tillägg från period två och tre kvar efter det att genomsnittet i period ett har blivit lägre. Notera också hur bidraget enligt nuvarande regelverk inte förändras alls under det år där inkomstfallet inträffar: slutligt bidrag beror en- bart på årlig inkomst. Figur 9.7 Inkomstscenario: långvarig inkomstsänkning I det tredje scenariot (figur 9.8) får den sökande en kraftig inkomstökning – kanske ett tillfälligt extrajobb eller tids- begränsat uppdrag. Eftersom månadsinkomsterna innan inkomst- ökningen låg under den övre inkomstgränsen var det innan ökningen inga tillägg från period två eller tre i ramtiden. Därför slår inkomst- höjningen igenom relativt snabbt när tremånaderssnittet i period ett anpassar sig efter inkomsthöjningen. När månadsinkomsterna sedan går ner till den normala nivån anpassar sig bidraget nästan lika snabbt. Den tillfälliga inkomstökningen var inte tillräckligt lång för att det ska bli tillägg från perioderna två och tre. Figur 9.8 Inkomstscenario: tillfällig inkomsthöjning Lägre belopp än preliminärt bidrag men i snitt samma som slutligt bostadsbidrag Genomsnittligt bidrag per hushåll och månad med det föreslagna regelverket blev i simuleringen lägre bland barn- familjer och lägre bland hushåll med unga vuxna utan barn. Jämförelsen görs mot preliminära bidrag inklusive jämkningar och avser bara hushåll som inte har näringsinkomst. För den senare gruppen föreslås ju de nuvarande reglerna fortsätta gälla. Denna skill- nad mellan barnhushåll och ungdomshushåll avspeglar troligen en större inkomstvariation hos unga vuxna, till exempel på grund av säsongsarbete eller timanställningar, något som ökar risken att det preliminära bidraget blir fel. Med ett månadsbaserat bostadsbidrag baserad helt på historiska inkomster minskar denna risk betydligt. Resultaten ovan kommer från en simulering av föreslaget regelverk applicerat på samtliga gällande beslut om preliminärt bostadsbidrag som också fanns med i STAR-urvalet (SCB). Eftersom det i genomsnitt betalas ut för mycket preliminärt bostadsbidrag i förhållande till det slutliga blir också utbetalat enligt förslaget, bland de som har bostadsbidrag, klart lägre än det preliminära, se figur 9.9. Figur 9.9 Simulerat föreslaget bostadsbidrag, preliminärt utbetalat samt slutligt bostadsbidrag 2019 (per hushåll och månad) Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). I simuleringen fick unga vuxna utan barn i genomsnitt drygt sju pro- cent högre bidrag med förslaget jämfört med slutligt bostadsbidrag, medan barnhushåll fick en dryg procent lägre bidrag (tabell 9.9). För hushåll med unga vuxna tycks det föreslagna regelverket alltså ha två positiva konsekvenser: risken att få för mycket preliminärt bostads- bidrag (och eventuellt bli återbetalningsskyldig) minskar, som ett regelverk som anpassar sig mer till varierande månads- inkomster skulle ge många av dem ett något högre slutligt bidrag. Generellt innebär förslaget att det bidrag som kommer att betalas ut ligger närmare slutligt bostadsbidraget så som det beräknas enligt dagens regelverk. Detta illustreras i figur 9.10, fördelningen för skill- naden mellan föreslaget-slutligt bidrag är snävare runt noll kronor/ månad än fördelningen avseende skillnaden mellan föreslaget och preliminärt bidrag. I figuren syns också hur förslaget påverkar ung- domshushållens bidrag annorlunda än för barnhushåll: ungdomshus- hållens fördelning för skillnaden föreslaget – slutligt ligger centrerat över noll kronor/månad (de får i snitt mer med förslaget än slutligt), men fördelningen för skillnaden föreslaget – preliminärt ligger centrerat under noll kronor/månad. Tabell 9.9 Genomsnittliga bidragsbelopp: preliminära respektive slutliga samt med utredningens förslag Ej hushåll där någon av de sökande har näringsinkomst Bidrag/månad (kr) Barnhushåll – 1 sökande Barnhushåll – 2 sökande Ungdomar utan barn 1 sökande Ungdomar utan barn 2 sökande Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Figur 9.10 Hur fördelar sig hushållen över förändring i bidragsbelopp på grund av förslaget? Densitetsplot (kontinuerligt histogram) som visar hur förslags- populationen fördelar sig över skillnad föreslaget-preliminärt bidrag/månad (streckad linje), och skillnad föreslaget-slutligt bidrag/månad (heldragna linjen). Simulering på hushåll med bostadsbidrag 2019 Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Andel hushåll som får mer i bidrag är lika stor som andel som får mindre jämfört med slutligt bidrag Resultaten i föregående delavsnitt säger dock bara något om de ge- nomsnittliga förändringarna i bidragsbeloppen. För individuella hus- håll kan det bli relativt stor skillnad, även när man jämför med det Det är viktigt att komma ihåg att ett hus- hålls slutliga bostadsbidrag i dagens regelverk grundas helt på in- komster från samma kalenderår som bidraget beräknas för. I det före- slagna regelverket beror utbetalat bidrag under ett kalenderår (på grund av den rullande 12-månaders ramtiden) även på inkomster under föregående inkomstår. Bidragsgrundande inkomst t beror på inkomstunderlag december år t-2 till och med november år t-1. Av alla hushåll som berörs av förslaget så var det i simuleringen lika stor andel som fick mindre som fick mer () i bostads- bidrag jämfört med vad de får i slutligt bostadsbidrag (tabell 9.10). Dessa värden avser totalt utbetalat under divi- derat med 12. Däremot finns vissa skillnader mellan olika hushålls- typer. Bland hushåll med unga vuxna utan barn är det en klart större andel som får mer i bidrag (32,), än andel som får mindre med förslaget (23,). Bland barnhushållen var det i simuler- ingen en klart högre andel bland hushåll med två sökande som fick mer i bidrag (37,) än motsvarande andel bland ensamstående (23,8). Tabell 9.10 Hur stor andel får mindre respektive mer i bidrag med förslaget jämfört med slutligt bostadsbidrag i dagens regelverk? Ej hushåll där någon av de sökande har näringsinkomst. Simulering på hushåll med bostadsbidrag 2019 Andel (%) som fick minst Andel (%) som fick minst Barnhushåll – 1 sökande Barnhushåll – 2 sökande Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Figur 9.11, ger en mer detaljerad bild av hur stor andel som får mer eller mindre i slutligt bidrag. Figur 9.11 Hur skulle hushållens bidrag förändras med utredningens förslag? Andel av hushållen (y-axeln) som får högst x kronor förändrat bidrag per kalendermånad med förslaget. Enbart hushåll som berörs av förslagen. Simulering på hushåll med bostadsbidrag 2019 Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , Skattever kets uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Betydligt lägre återkrav med ett bidrag baserat på historiska i stället för framtida inkomster Ett hushåll kan få återkrav avseende för mycket utbetalat bostads- bidrag om det utbetalda preliminära totala bidraget överstiger det slutliga bidraget med mer än . Hushållet kan i stället få tilläggsutbetalning på grund av för lite utbetalat preli- minärt bidrag om det senare understeg det slutliga bidraget med mer än . Utredningen uppskattar att förslaget skulle innebära att åter- krävda belopp minskar () räknat på totalt återkrävt av preliminära bidrag. Utred- ningen har utgått från resultaten i simuleringen: av hus- hållen i simuleringen fick mindre med förslaget än vad de faktiskt hade i preliminärt bidrag. Man kan anta att de flesta av dessa skulle bli återbetalningsskyldiga i nuvarande regelverk men att en viss del blir fortsatt återbetalningsskyldiga då det är orim- ligt att tro att alla återkrav försvinner. Återkrav kan fortfarande bli aktuella om sådana inkomstuppgifter som den enskilda själv lämnar visar sig vara felaktiga eller uppgifter från arbetsgivardeklarationer saknas eller är felaktiga. Under antagandet att av de hushåll som nämndes ovan blir fortsatt återbetalnings- skyldiga så skulle andel hushåll som blir återkrävda minska 33 pro- centenheter. Detta motsvarar en minskning med cirka 71 900 hushåll räknat på avstämningen avseende 2019 – en minskning med 91 pro- cent. 71 900 hushåll gånger genomsnittligt återkrävt belopp per hus- håll från avstämningen 2019 () ger en minskning av åter- krävda belopp på vilket också motsvarar av totalt återkrävt belopp avseende 2019. Tabell 9.11 Hur stor andel fick mindre respektive mer för med förslaget jämfört med preliminärt bostadsbidrag? Enbart hushåll som berörs av förslagen. Simulering på hushåll med bostadsbidrag 2019 Andel (%) som fick Andel (%) som fick belopp (mnkr) Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Tilläggsutbetalningar väntas i princip försvinna för dem utan näringsinkomster För alla hushåll med bostadsbidrag utan näringsinkomster (av hushållen ) så antas tilläggsutbetalningarna i princip försvinna. Visserligen kan ett (slutligt) månadsbeslut ändras i efterhand och då kan det bli frågan om antingen tilläggsutbetalning eller återbetalning, men de aggregerade beloppen väntas bli små. Eftersom antalet hushåll som har näringsinkomst är så pass få bland hushållen med bostadsbidrag, så är också tilläggsutbetalningarna till denna grupp låg, i avstämningen avse- ende 2019. Fler hushåll söker bostadsbidrag om risken för att bli återbetalningsskyldig minskar Ett rimligt antagande är att fler hushåll än kommer att våga söka bostadsbidrag om risken för att bli återbetalningsskyldig minskar väsentligt. Ett antal hushåll skulle få bostadsbidrag om de an- sökte, men avstår på grund av risken för att bli återbetalningsskyl- diga. Skillnaden mellan antal hushåll som skulle kunna få en förmån och antal som faktiskt har det kallas ibland ”mörkertalet”. För att få en uppfattning av hur mycket mörkertalet för bostads- bidrag skulle minska med en månadsbaserad modell har utredningen gjort en simulering med FASIT-modellen där samtliga hushåll som i simuleringen ser ut att kunna få bostadsbidrag på mer än noll kronor efter inkomstprövning också söker bidraget. Utfallet från denna simu- lering kan sedan jämföras med utfallet från en simulering där hushål- len som ser ut att kunna få bostadsbidrag ansöker om förmånen med en viss sannolikhet (en sannolikhet som ökar med behovet). Skillna- den mellan utfallen för bostadsbidrag i dessa simuleringar skulle kunna tas som en skattning av vad mörkertalet maximalt kan tänkas vara. Resultatet av dessa ovan beskrivna simuleringar blev att det slut- liga bostadsbidraget blev högre (+1 i FASIT) med mörkertalet inräknat. Antal hushåll med bidrag blev högre (+51 000 hushåll). Hur många av dessa hushåll kommer fak- tiskt att ansöka om bostadsbidrag på grund av minskad risk för åter- betalningsskyldighet? Utredningen resonerar i tidigare avsnitt om att aktivt bör arbeta med att få ned mörkertalet och att en rimlig målnivå skulle kunna vara att minska mörkertalet . Detta skulle innebära att 0,75 × 51 000 = 38 250 hushåll skulle tillkomma på grund av minskad risk för återbetalningsskyldig- het, en ökning i förhållande till antal avstämda hus- håll avseende . Om dessa tillkommande hushåll har ett bidrag som motsvarar snittbidraget (/hushåll och år slut- ligt bostadsbidrag)7 så skulle detta motsvara tillkommande bidrags- belopp på . 7Försäkringskassans officiella statistik: avstämt bostadsbidrag 2019. Anslagsutgiften för bostadsbidrag ökar med förslaget Statens anslagsutgifter för bostadsbidrag är i princip Utgift (år t) = Summa utbetalat preliminärt bidrag + Tilläggsutbetalningar avseende för lite utbetalat preliminärt −Inbetalt belopp avseende återkrav av för mycket utbetalat prelimi- närt efter avstämning (inkl. kvittningar, eftergifter och förtida åter- betalningar) Tilläggsutbetalningarna och inbetalningarna för återkrävda belopp avser till största delen felaktigt utbetalade preliminära belopp ett än det år som utgiften beräknas för. Enligt utredningens uppskattningar i tidigare delavsnitt beräknas summa utbetalat preli- minärt bostadsbidrag bli lägre med förslaget jämfört med nuvarande regelverk. Applicerat på prognos för utbetalat preliminärt bostadsbidrag 2024 och med beaktande att den del av hushållen som berörs av förslaget är beräknar utredningen att utbetalat bostadsbidrag under blir . Då har hänsyn tagits till utbetalningar till tillkommande hushåll som börjar söka bostadsbidrag på grund av minskad risk för återbetalningsskyldighet.