sou · H9B337 · 2022-01-01 00:00:00 — Genom att införa kontinuerligt stöd som föranleds av varaktig eller långvarig medicinsk problematik där uteblivet stöd utgör en allvarlig risk för liv eller hälsa som ett grundläggande behov och komplettera med att undanta detta stödbehov från föräldraavdrag, uppnås en för- ändring som vi bedömer kommer att ha särskilt stor betydelse för föräldrar och syskon till barn med funktionsnedsättningar. I prak- tiken innebär förändringen att barn med omfattande stödbehov kommer att få tillgång till personlig assistans och att föräldrar inte regelmässigt exempelvis ska behöva vara vakna för att hantera krampanfall eller andra allvarliga medicinska tillstånd. Efter- som det stödbehov som ska undantas från föräldraavdrag per definition tar en stor del av dygnet i anspråk kan det antas ha stor inverkan på föräldrarnas möjligheter att sova, sköta sitt arbete, hantera vardagssysslorna och ta hand om övriga barn i familjen. I våra samtal framkommer att många anhöriga hjälper assistans- användare med saker som genom våra förslag skulle kunna omfattas av den personliga assistansen. I vår enkät fick var tionde assistansan- vändare hjälp av sina anhöriga. Genom våra förslag kommer således fler anhöriga, ofta kvinnor, omvandla obetalt arbete till betalt arbete. Enlig en rapport från är var femte assistent en nära anhörig och en genomsnittlig assistansmottagare har en tredje- del av sin assistans från anhöriga3. Samma rapport visar att hushållens ekonomi förbättras när ett barn i hushållet beviljas assistansersätt- ning, dels genom att anhöriga arbetar som assistenter dels genom att anhöriga kan öka sitt arbetsutbud. Effekten av våra förslag blir dessutom att sjukfrånvaron minskar för anhöriga då adekvat stöd fås i familjen vilket medför att statens utgifter för sjukpenning (i någon mån) minskar. Enligt statistik var mer än hälf- ten, , av mottagarna av assistansersättning män (se fi- gur 12.2). Även bland individer med insatser enligt LSS är andelen män högre. Det är av mottagarna som är män och dess- utom får män och pojkar av insatserna enligt LSS. 3Försäkringskassan (2018). Socialförsäkringsrapport 2018:5 Anhöriga till personer med statlig assistansersättning. En beskrivning av anhöriga som personliga assistenter, mottagare av personlig assistans och assistansersättningen. Konsekvenser av utredningens förslag Figur 12.2 Antal kvinnor och män i den statliga assistansersättningen Förslaget om förstärkt stöd vid behov av sjukvårdande insatser för- väntas inte ha effekter på jämställdheten. Förslaget om nya grundläggande behov förväntas förbättra jäm- ställdheten. Vi förväntar oss att det är fler män och pojkar som blir berörda när 2 000 individer i stället för att få andra insatser enligt socialtjänstlagen och LSS kan kvalificera sig in i assistansen. Detta påverkar inte jämställdheten i sig. Dock förbättras jämställdheten då assistansanvändarna får ett mer omfattande stöd. har i sin kartläggning om könsskillnader inom LSS och socialtjänstlagen4 visat att kvinnor har ett större ansvar för omsorgsarbetet än män oavsett om det avser partnern eller barnen. Detta går ut över både deras hälsa och deras möjligheter på arbetsmarknaden. I det av- seendet ger ökat stöd positiva effekter för kvinnornas hälsa och livs- kvalitet. Därutöver ökar assistansanvändares möjlighet att leva sitt liv som andra vilket minskar skillnaderna i livsmöjligheter mellan de med och utan funktionsnedsättningar. Även förslaget om avsmalnat föräldraansvar har positiva effekter för jämställdheten. Enligt en rapport från Inspektionen för social- försäkringen tar kvinnor ett större ansvar för omsorgen om barn 4Socialstyrelsen (2011). Insatser till kvinnor och män med funktionsnedsättning Kartläggning och analys av könsskillnader inom LSS och SoL. Konsekvenser av utredningens förslag med funktionshinder och deras arbetskraftsutbud minskar när de får ett barn med särskilda behov.5 Våra förslag ger mer stöd till familjer med barn som har funktionsnedsättning och förväntas därför leda till att jämställdheten mellan män och kvinnor ökar. Dessutom minskar skillnaderna i förutsättningar mellan föräldrar till barn med och utan funktionsnedsättning. Våra förslag innebär också att fler assistenter behövs. Även då på- verkas kvinnor i större utsträckning än män. Detta då det är fler kvin- nor än män som arbetar som personliga assistenter. Detta gäller både när assistenten är en anhörig och när assistenten är en utomstående.6 Våra förslag innebär att fler personer kommer att beviljas personlig assistans. Det innebär också att det genomsnittliga antalet assistans- timmar för barn kommer att öka. Vi bedömer inte att det genom- snittliga antalet assistanstimmar för vuxna kommer att öka då de personer som kommer in i insatsen genom våra förslag kommer att ha både större och mindre omfattande behov än de som redan befinner sig i insatsen. Vi antar därför att det genomsnittliga antalet assistanstimmar är oförändrat. I nedanstående beräkningar redovisas de sammanlagda konsekvenserna av att genomföra alla våra förslag. När förslagen genomförs kommer kostnader att omfördelas mellan stat, kommuner och regioner. Den sammanlagda effekten under hela infasningen av det nya regelverket, uppskattningsvis mellan 3–, blir att staten får ökade kostnader om , att kommunernas kostnader minskar med och att regionernas kostnader ökar med . Den offentliga sektorn ökar således sina kostnader med när förslagen är fullt genomförda. Nedan be- skrivs beräkningarna i mer detalj. 5Inspektionen för socialförsäkringen (2013). Rapport 2013:18 Vårdbidrag och framtida inkomster. De långsiktiga ekonomiska konsekvenserna av att få barn med särskilda behov. 6Försäkringskassan (2018). Socialförsäkringsrapport 2018:5 Anhöriga till personer med statlig assistansersättning. En beskrivning av anhöriga som personliga assistenter, mottagare av personlig assistans och assistansersättningen. Konsekvenser av utredningens förslag I kapitel 9 beskrivs hur förslaget förstärkt stöd vid behov av sjukvår- dande insatser innebär att regionerna i högre utsträckning än finansierar den sjukvård som assistansanvändare behöver. Detta innebär en minskning av kostnaden för staten med cirka 130 mil- joner7 kronor. Som vi beskrev i kapitel 10 beräknas cirka 2 000 nya individer komma in i den statliga assistansersättningen när förslaget är imple- menterat, vilket innebär en ökning av statens utgifter med under infasningen. De 400 barn som kommer in genom det schabloniserade föräldraavdraget (enligt beräkningar i kapitel 11) ingår i dessa 2 000 nya individer, men förslaget om för- äldraavdraget leder därutöver till ökade utgifter för staten med genom att barn får fler timmar assistans- ersättning vid nya beslut. I tabell 12.1 nedan redovisas statens ökade utgifter till följd av ut- redningens förslag. Genom förslagen ökar statens utgifter med . Med ett antagande om 3 års implementering innebär det ökade utgifter för staten motsvarande knappt 1,2 miljar- der kronor efter implementeringen. Tabell 12.1 Statens ökade utgifter under infasningen till följd av utredningens förslag Effekten av nya grundläggande behov Effekten av ett schabloniserat föräldraavdrag, ingår i beloppet ovan överföring av 400 barn till Effekten av föräldraavdragsförslaget, korrigering av timmar för barnbeståndet Effekten av förstärkt stöd vid behov av sjukvårdande insatser** Källa: Egna beräkningar byggda på KOLADA, SCB. Anm: * Ej summerbart. **Förslaget berör alla med egenvård men kostnaderna berör av brukarna . 7Med hänsyn taget till ökningen av antalet personer med assistansersättning. Konsekvenser av utredningens förslag De barn som med vårt förslag får personlig assistans har troligtvis inte alla stått helt utan stöd innan reformen. Om föräldrarna till de barn som kommer att beviljas personlig assistans (860 barn8) tidigare fått vårdbidrag eller omvårdnadsbidrag och dessa insatser upphör i och med att personlig assistans beviljas leder det till en besparing för staten. Under antagandet att föräldrarna till dessa 860 barn tidigare fått helt vårdbidrag, motsvarande 2,5 gånger prisbasbeloppet per år9, minskar statens utgifter med . Detta är dock en väldigt osäker beräkning och därför kan de 100 miljonerna ses som ett högsta belopp för besparing. Enligt uppgifter från kostar ett beslut som leder till beviljande i genomsnitt mer än ett som leder till ett avslag. Då vi antar att våra förslag innebär att cirka 670 personer fler beviljas assistansersättning leder detta till att Försäk- ringskassans handläggningskostnader (inklusive overhead och stöd med mera) beräknas öka med . anger dessutom att det behövs IT-utveckling till en engångskostnad av . Förvaltningskostnaden för avseende assistans- ersättningen10 angavs ligga på . Våra förslag leder till en successiv volymökning (cirka 670 nya personer med assistansersättning ) och förväntas resultera i 2 000 personer med assistansersättning ytterligare. Detta motsvarar en volymökning om . Om vi antar att förvaltningskostnaden är leder denna volymökning till en ökning av myndighetens kostnader med när in- fasningen är klar. kostnader ökar således med totalt (se tabell 12.1). 8460 barn som flyttas till personlig assistans och av 1 000 personer, dvs 400barn som får assistansersättning i stället för andra eller inga insatser. 10Enligt årsredovisning , tabell 122 s. 115. Konsekvenser av utredningens förslag Den sammanlagda effekten av utredningens förslag för kommu- nerna beräknas bli en utgiftsminskning på . I tabell 12.2 nedan redovisas för kommunernas minskade ut- gifter till följd av alla förslag . Tabell 12.2 Kommunernas minskade utgifter under infasningen till följd av utredningens förslag Effekten av nya grundläggande behov Effekten av ett schabloniserat föräldraavdrag - ingår i beloppet ovan minskning av antal personer i PA Nettoeffekten av ett schabloniserat föräldraavdrag - ökning av antal personer i och minskning i andra insatser Effekten av ett schabloniserat föräldraavdrag - Effekten av förstärkt stöd vid behov Källa: Egna beräkningar byggda på KOLADA, SCB. Anm: * Ej summerbart. Av de 2 000 personer som går till den statliga assistansersättningen till följd av förslag om nya grundläggande behov kommer merpar- ten11 från andra kommunala insatser enligt LSS och socialtjänstlagen. Detta leder till att kommunerna får minskade utgifter motsvarande . Kommunernas minskade kostnader i denna beräkning är troligtvis överskattade eftersom kostnaderna för tillfälliga utökningar och merkostnader för statligt beslutad assistans är desamma oavsett huvudman. Nettoeffekten av att 460 barn flyttas från andra insatser till assistans uppskattas medföra en ökad kostnad för kommunerna med . Under antagandet att kommunernas timkorrigering till följd av det schabloniserade föräldraavdraget motsvarar statens tillkommer ut- gifter om . Därutöver antar vi att av personerna i personlig assistans har behov 111 900 personer. Konsekvenser av utredningens förslag av sjukvård för vilken kostnaden kommer att överföras till regio- nerna. Detta motsvarar en besparing för kommunerna om 38 mil- joner kronor. Som vi tidigare antagit kommer implementeringen att ske succes- sivt. Därmed kommer även besparingen att ske under en längre pe- riod, uppskattningsvis mellan 3–. I huvudsak innebär förslaget om förstärkt stöd vid behov av sjukvår- dande insatser att regionerna kommer att återta finansierings- ansvaret för den hälso- och sjukvård assistansanvändare behöver. Effekterna av förslagen på regionerna redovisas i tabell 12.3 nedan. Tabell 12.3 Regionernas ökade utgifter till följd av utredningens förslag Utgiftsförändring givet /vecka Källa: Egna beräkningar byggda på KOLADA, SCB. I enlighet med resonemang i kapitel 9 antar vi att av de assistansberättigade kommer att få sjukvårdande insatser med re- gionen som huvudman. Dessa individer antas få sjukvår- dande insatser i genomsnitt. I syfte att kunna beräkna kostnaderna för dessa timmar gör vi antagandet att de avtal som re- gionerna och assistansanordnarna kommer att sluta kommer att följa den schablon som är satt för assistansersättningen, som ligger på . Detta är ett rimligt antagande då åtminstone en av de regioner som sluter denna typ av avtal använder sig av schablonen. Konsekvenser av utredningens förslag 12.3.4Den sammanlagda offentligfinansiella effekten Utredningens förslag antas leda till att antalet personer i statlig assi- stansersättning ökar med 2 000 personer vilket innebär en utgiftsök- ning för staten. Antalet personer i personlig assistans minskar med 54012 personer, samt personer i andra insatser enligt socialtjänstlagen och LSS minskar med 900 personer vilket leder till minskade utgifter till kommunerna. Förslagen i kapitel 9 innebär minskade utgifter för stat och kommuner men ökade utgifter för regionerna efter implementeringen. I tabell 12.4 nedan redovisas den offentligfinansiella effekten av förslagen. Tabell 12.4 Offentligfinansiella effekten av förslagen , i Effekten av nya grundläggande Effekten av ett schabloniserat Effekten av förstärkt stöd vid behov av sjukvårdande insatser Källa: Egna beräkningar byggda på KOLADA, SCB. Offentligfinansiella effekter avseende barn och ungdomar I detta avsnitt särredovisas den del av kostnaderna som hör till barn. Dessa kostnader är en delmängd av ovanstående sammanlagda kost- nader. Effekten av de nya grundläggande behoven tillsammans med för- slaget om ett schabloniserat föräldraavdrag innebär att cirka 800 barn beräknas att få assistansersättning. Barn står således för av de totalt 2 000 nya personer som beräknas få assistansersättning. Därutöver beräknas det schabloniserade föräldraavdraget innebära att uppskattningsvis 460 barn i åldrarna 0–som får andra insatser från kommunen, kommer in i den kommunala personliga assistansen. 12Minskning med 1 000 men ökning med 460 barn=netto 540. Konsekvenser av utredningens förslag Förstärkt stöd vid behov av sjukvårdande insatser har också ef- fekter för barn men hur många barn som berörs är svårt att beräkna. Därmed kan vi säga att 1 260 barn och ungdomar, merparten i åldrarna 0–, berörs av förslagen. Barn beräknas således stå för av den sammanlagda offentligfinansiella effekten, se ta- bell 12.5 nedan. Tabell 12.5 Offentligfinansiella effekten av förslagen avseende barn 0–, i Effekten av förstärkt stöd vid behov av Källa: Egna beräkningar byggda på KOLADA, SCB. Anm: *Har inte kunnat beräknas. Förslagen innebär att statens utgifter för assistansersättning ökar med . Med en implementering motsvarar det , motsvarande av statens budget 2020. Kommunernas ut- gifter kommer att minska med som en följd av förslagen. Detta motsvarar vid en implementering . I enlighet med finansieringsprincipen kan statens utgifter delvis finansieras genom att en minskning görs av anslag 1.1 Kommunal- ekonomisk utjämning, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommu- ner motsvarande utgiftsminskningen för kommunerna. Resterande utgiftsökningen föreslås finansieras genom utökade anslag för assi- stansersättningen. Ur en offentligfinansiell synpunkt är våra förslag inte kostnads- neutrala eftersom utgiftsökningen för staten är högre än besparingen för kommunerna. Kostnadsökningen kan dock motiveras av att assi- stansanvändare, såväl vuxna som barn, får bättre vård och adekvat stöd samt att anhöriga får bättre stöd och mer avlastning – något Konsekvenser av utredningens förslag som bidrar till att i högre utsträckning lever upp till såväl den nationella funktionshinderspolitiska målsättningen som de åtagan- den som staten har enligt internationella konventioner. Efter implementeringen tillkommer inte längre några kostnads- ökningar vare sig för kommunerna eller för staten. Genom att obetalt arbete omvandlas till betalt arbete och personer får utökat stöd via personlig assistans bedömer vi att sysselsätt- ningen kommer att påverkas i positiv riktning. Vi bedömer att våra förslag kommer att påverka efterfrågan av personliga assistenter och därmed antalet jobb som personlig assi- stent. De 2 000 nya personer som kommer in i den statliga assi- stansersättningen genom förslaget om nya grundläggande behov kan generera drygt 6 200 nya heltidsarbeten. minskar antal personer i den kommunala assistansen med 54013 personer vilket leder till en minskning med cirka 1 100 heltidsarbeten. Sammantaget förväntas en nettoökning av efterfrågan på personliga assistenter med 5 100 personer. En del av dessa nya tjänster kommer att kunna fyllas med de per- soner som arbetat med samma individer men då i andra in- satser så som avlösarservice, korttidsvistelse, hemtjänst och boende- stöd. Det exakta antalet nya personliga assistenter som kommer att krävas är svårt att uppskatta. Det är dock helt säkert att en stärkt rätt till assistans ger en ökad efterfrågan på personliga assistenter. 12.4.2Konsekvenser för assistansanordnare och personliga assistenter Assistansanordnare påverkas på så sätt att efterfrågan på personlig assistans ökar. Förslagen innebär också att den som ansöker om tillstånd att bedriva enskild verksamhet som avses i 9 § 2–10 LSS och som har för avsikt att erbjuda hjälp med egenvård, i samband med 13=(1000–460) dvs. minskning med 1 000 genom förslaget om nya grundläggande behov och ökning med 460 genom förslaget om schabloniserat föräldraavdrag. Konsekvenser av utredningens förslag ansökan om tillstånd ska redovisa de rutiner som verksamheten har i fråga om egenvård. De som redan bedriver sådan verksamhet kommer att behöva ta fram rutiner i fall de har för avsikt att erbjuda hjälp med egenvård. Detta syftar till att öka tryggheten och säkerheten för den enskilde. Det kan också få följden av minskade risker för att oseriösa aktörer erhåller och behåller tillstånd. Assistansanordnare påverkas också då de ges möjlighet att, enligt avtal med sjukvårdshuvudmannen, utföra sjukvårdsåtgärder. Vi antar att förslaget i denna del mestadels berör de verksamheter som kan möta kravet att bli vårdgivare (och som kanske är vårdgivare i andra delar av sin verksamhet). För assistansanordnare kan våra förslag i någon utsträckning innebära ökade kostnader för administration och försäkring samt ökade krav på utbildning för de anställda i vissa fall. Eftersom assistansbolagen och regionerna är fria att avtala om villkoren för att bolagen ska utföra sjukvård inom den personliga assistansen är det dock inte säkert att denna kostnad tas av bolagen själva. Syftet är att öka patientsäkerheten för den enskilde. Den som får personlig assistans utförd av en eller flera personliga assistenter, får tjänsten utförd av assistenter som är anställda direkt av den assistansberättigade, av ett privat bolag eller av kommunen. Våra förslag har viss påverkan på sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet och på små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga. Med våra förslag ökar dock tryggheten för den enskilde väsentligt. När det gäller de personliga assistenterna anfördes i betänkandet Översyn av yrket personlig assistent att: Vi kan konstatera att det är svårt att avgöra vilket ansvar assistenter och deras arbetsgivare har för de olika arbetsuppgifter som kan omfattas av egenvård och vård på delegation. Enligt vår bedömning innebär otydlig- heter om ansvar och befogenheter risker, både ur ett patientsäkerhets- perspektiv och ur ett arbetsmiljöperspektiv.14 Genom våra förslag ökar tydligheten både när det gäller egenvårds- åtgärder och sjukvårdande insatser som tidigare delegerats. Detta torde påverka arbetsmiljön för de personliga assistenterna i positiv riktning. 14SOU 2020:1 Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor, s. 227. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget om förstärkt rätt till personlig assistans vid behov av sjuk- vårdande insatser kan ha positiva dynamiska effekter . I och med utvecklingen mot mer sjukvård i hemmet och med den medi- cintekniska utvecklingen kommer mer sjukvård kunna utföras inom ramen för den personliga assistansen. Detta kommer att kunna med- föra vinster för de enskilda assistansanvändarna vars frihet kommer att kunna öka. Vi bedömer inte att personkretstillhörigheten kommer att påver- kas med anledning av våra förslag. Vi stärker rätten till personlig as- för de individer som tillhör personkretsen men förslagen in- nebär inte någon förändring av personkretsen. Att det endast är in- divider som tillhör personkretsen som beviljas personlig assistans är fortsatt de beslutande myndigheternas ansvar. De effekter utredningen vill åstadkomma med förslaget om nya grundläggande behov är att fler personer som tillhör LSS person- krets kommer att ha rätt till personlig assistans enligt LSS och assi- stansersättning enligt SFB. Risken för dynamiska effekter, det vill säga att fler eller färre personer än den grupp som förslagen åsyftar ska få rätt till personlig assistans försöker vi undvika genom att formulera lagstiftningen på ett balanserat sätt. Vi vill att den ska vara tillräckligt specifik för att identifiera rätt personer men inte så pass specifik att bedömningsutrymmet i det enskilda fallet blir så li- tet att personer som borde omfattas av förslaget inte gör det. 12.5Konsekvenser för möjligheterna att uppnå det funktionshinderspolitiska målet antogs ett nytt nationellt mål för funktionshinder- politiken. Det är att, med FN:s konvention om rättigheter för per- soner med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlik- het i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska be- aktas. Våra förslag bidrar till att dessa mål uppnås, se mer i avsnitt 12.2. Konsekvenser av utredningens förslag 12.6Konsekvenser för möjligheterna att uppnå de integrationspolitiska målen De integrationspolitiska målen säger bland annat att alla oavsett et- nisk och kulturell bakgrund ska ha lika rättigheter och möjligheter. Att få ett arbete som personlig assistent kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden. Vi bedömer därför att våra förslag med syfte att ge personer med funktionsnedsättning den vård och omsorg samt stöd och service de behöver leder till att fler personer som är födda utanför kan få jobba som personliga assistenter vilket kan bidra till att nå de integrationspolitiska målen. 12.7Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet I våra direktiv finns inget explicit uppdrag att beivra fusk inom den personliga assistansen. Förslagen avseende sjukvårdande insatser kan dock ändå innebära vissa ökade möjligheter till kontroll. Assistansanordnare som enligt avtal tillhandahåller sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen kommer sannolikt fram- över att i högre utsträckning anmäla sig som vårdgivare hos Inspek- tionen för vård och omsorg, vilket ökar möjligheterna för ändamåls- enlig tillsyn av sådana insatsers kvalitet. Förslagen innebär också att den som ansöker om tillstånd att bedriva enskild verksamhet som avses i 9 § 2–10 LSS och som har för avsikt att erbjuda hjälp med egenvård, i samband med ansökan om tillstånd ska redovisa de ru- tiner som verksamheten har i fråga om egenvård. De som redan bedriver sådan verksamhet kommer att behöva ta fram rutiner i fall de har för avsikt att erbjuda hjälp med egenvård. Detta medför att det kommer att finnas förbättrade möjligheter till uppföljning och kontroll av kvaliteten även på de insatser som ges i form av egenvård. Detta kan bidra till att förhindra oseriösa utförare på assistansmarknaden. 12.8Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget om förstärkt rätt till personlig assistans vid behov av sjuk- vårdande insatser påverkar den kommunala självstyrelsen i liten ut- sträckning. Kommunerna kommer fortsätta att vara skyldiga att an- Konsekvenser av utredningens förslag ordna personlig assistans till de assistansberättigade som så önskar, samt i de fall som andra anordnare inte lever upp till sitt åtagande gentemot den assistansberättigade.