sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — och har genomfört reformer där stora delar av trygghetssystemens administration samlats inom en statlig organisation. I båda dessa län- der är motsvarigheterna till de välfärdssystem som i admi- nistreras av Arbetsförmedlingen, och Pensions- myndigheten samt ekonomiskt bistånd i hög grad samlade inom en statlig organisation. I togs ett nationellt inkomstregister i bruk 2019. Bildandet av inkomstregistret hör till ett projekt i digita- liseringen av de offentliga tjänsterna. I registret samlas uppgifter om utbetalda löner, pensioner och förmåner. I alla tre länder används månadsuppgifter från tjänst på olika sätt för att underlätta att betal- ningar från stat till enskild blir korrekta. I är det obligatoriskt för arbetsgivare att rapportera utbetalning av lön till den danska skatte- förvaltningen genom det elektroniska systemet eIndkomst (obliga- torisk månadsuppgift). Det är ett registersystem där arbetsgivaren löpande minst en gång rapporterar in lönerelaterade upp- lysningar för varje enskild anställd. Syftet med eIndkomst är bland annat att öka andelen korrekta utbetalningar och öka effektiviteten i förvaltningen genom att antalet korrekta beslut byggda på riktiga och fullständiga beslutsunderlag ska öka. En anpassning av vilka upp- gifter som ska lämnas har gjorts för att kunna fylla de behov som Utblick mot de nordiska grannländerna flera olika myndigheter kan ha. Genom eIndkomst får myndigheter och kommuner tillgång till uppgifter på individnivå löpande i stället för . eIndkomst fungerar i korthet på följande sätt. Arbetsgivare regi- strerar nyanställda genom eIndkomst och lämnar där uppgifter på arbetstagarnivå. Systemet summerar inrapporterade skatter och av- gifter samt vidarebefordrar summorna till uppbördssystemet där av- stämning sker mot inbetalda belopp. Skatteavdraget gottskrivs den anställde löpande i takt med att månadsuppgifterna kommer in. Om arbetstagaren upptäcker fel i inrapporterad månadslön eller avdragen skatt måste hen vända sig till arbetsgivaren som i sin tur ser till att rätt belopp rapporterats in till skatteförvaltningen. Arbetstagaren har, i likhet med svensk rätt, inte någon möjlighet till omprövning av lämnade månadsuppgifter. Genom en separat tjänst kan arbets- givare som inte använder filöverföring från lönesystem registrera månadsuppgifter manuellt. Avdrag, såsom reseavdrag till och från arbe- tet, beräknas automatiskt i samband med inkomstbeskattningen. Detta är möjligt eftersom det till eIndkomst rapporteras uppgifter för varje anställd som visar var arbetet utförs. Skatten blir synlig för arbets- givaren när skatteförvaltningen har räknat ut skatten. Den enskilde har elektronisk tillgång till sin egen skatteinformation. I används dessa uppgifter i handläggningen av boligstøtte, motsvarande det svenska bostadsbidraget. INorge finns det ett nytt system för elektronisk rapportering av bland annat utbetald lön. Systemet kallas a-ordningen och det som sänds in kallas a-meldingen. Syftet är att förse tre myndig- heter med uppgifter och att underlätta för uppgiftslämnarna, det vill säga en arbetsgivare eller annan utbetalare. Uppgiftslämnaren behöver endast lämna uppgifterna en gång. De berörda myndigheterna är Skatteetaten, Arbeids- og velferdsforvaltninga (NAV) och Statistisk sentralbyrå. NAV är ansvarig myndighet för att hämta in månads- uppgifter om anställda och inkomster från arbetsgivare, alltså motsvarig- heten till de svenska uppgifterna på individnivå i arbetsgivardeklara- tionen som ansvarar för. Utblick mot de nordiska grannländerna Alla som betalar lön, pension och andra förmåner ska lämna in a- meldingen . Den ska innehålla uppgifter om olika arbets- förhållanden, såsom avlöningstyp, och hur många arbetstimmar som en fulltidsanställning avser. A-meldingen kan skickas från arbetsgivarens elektroniska lönesystem eller genom registrer- ing i ett särskilt system. Rättelser av inrapporterade uppgifter kan endast göras av uppgiftslämnaren. I används dessa uppgifter i handläggningen bostøtte, motsvarande det svenska bostadsbidraget. I togs ett nationellt inkomstregister i bruk. är en tjänst som tillhandahålls av den finska skatte- förvaltningen. Syftet med registret är att effektivera det interna in- formationsutbytet mellan myndigheterna. Arbetsgivare behöver inte längre rapportera samma uppgifter till flera ställen och myndig- heterna och andra som behöver uppgifterna behöver inte gå till flera källor. ger inte användarna nya rättigheter att få information utan registret utformas enligt gällande lagstiftning. Arbetsgivare ska anmäla de löner, arvoden, naturaförmåner och ersättningar för resekostnader som arbetsgivaren har betalat till inkomstregistret. Alla prestationsbetalare, det vill säga arbetsgivare, föreningar och organisationer, ska anmäla uppgifter om betalda prestationer till inkomstregistret efter betalningsdagen. Undantaget utgörs av hushållsarbets- givare med avvikande tidsfrister. Arbetsgivare får också, även om det är frivilligt, anmäla uppgifter om anställningsförhållandet, frånvaron och inkomstslag. förenklar och tydliggör prestations- betalarnas anmälningsskyldigheter. Prestationsbetalaren anmäler upp- gifterna enbart en gång till inkomstregistret, varifrån användarna av inkomstregisterinformationen hämtar de uppgifter som de behöver. ska, förutom löneuppgifter, även uppgifter om utbetalda förmåner och pensioner anmälas till inkomst- registret. Folkpensionsanstalten (FPA) anmäler alla skattepliktiga för- måner och de skattefria förmåner som inverkar på det grundläggande utkomststödet samt kostnadsersättningar i samband med arbetslöshets- förmåner. Dessa anmälningar ersätter de årsanmälningar gällande för- månerna som tidigare gjordes till skatteförvaltningen. Utblick mot de nordiska grannländerna Uppgifterna i inkomstregistret används till exempel i beskatt- ningen, vid beviljande av förmåner och pensioner, vid handläggningen av försäkringsersättningar, för arbetarskyddet, för statistikföring och vid fastställande av kommunernas klientavgifter. Myndigheterna och andra användare får endast ut uppgifter ur inkomstregistret som de har rätt att få och som de behöver för sin verksamhet. Eftersom FPA får löneuppgifterna från inkomstregistret behöver kunden inte bifoga någon separat inkomstutredning till sin ansökan. Kunden kan kon- trollera vilka uppgifter arbetsgivaren har anmält till inkomstregistret genom att logga in i inkomstregistret. 6Allmänna överväganden om inkomstunderlaget Användning av aktuella inkomstuppgifter innebär att betalnings- skyldigheten i underhållsstödet bestäms till sådana belopp som den bidragsskyldiga bedöms klara av att betala med sin nuvarande in- komst. Användning av aktuella inkomstuppgifter innebär också att merparten av de felaktiga utbetalningar av bostadsbidrag, som görs på grund av att hushåll har svårt att uppskatta sin inkomst korrekt, försvinner. Sammantaget innebär därför en användning av aktuella inkomstuppgifter en betydande minskning av de nuvarande skuld- problemen. Användning av aktuella inkomstuppgifter kan också användas för att öka stödens träffsäkerhet. En snabb anpassning av stödet när be- hovet förändras på grund av ökad eller minskad inkomst kan åstad- kommas i stället för att stödet bara förändras i samband med kalen- derårsskiften. Det bidrar till ökad träffsäkerhet i synnerhet för dem som får en stor inkomstförändring. Att stödet också kan variera över året så att det är högt när inkomsten är lägre och lågt när inkomsten är högre ökar ytterligare stödens träffsäkerhet. Inkomstunderlaget för beräkning av bostadsbidrag och betalnings- skyldighet i underhållsstöd bör så nära som möjligt vara lika. Inkomst- prövningen i stöden bör svara mot den faktiska betalningsförmågan och bör inte bortse från några inkomster i inkomstunderlaget. Bara på så sätt kan hög träffsäkerhet uppnås och legitimiteten upprätt- hållas. Inkomstunderlaget ska användas till att spegla den nuvarande betalningsförmågan, därför bör inkomstunderlaget främst utgöras av historiska inkomster som är så aktuella som möjligt. Om inkomsten varit hög ska även dessa inkomster beaktas. Basen i inkomstunderlaget bör utgöras av inkomster i så nära an- slutning som möjligt till den månad stödet avser. Denna bas bör ut- Allmänna överväganden om inkomstunderlaget göras av ett genomsnitt av inkomsten . Antalet månader som ingår i basen bör dock inte vara så stort att inkoms- terna blir inaktuella. 6.1Aktuella inkomstuppgifter innebär mindre skuldsättning Underhållsstödet och bostadsbidraget leder till att många får skulder. Betalningsskyldigheten i underhållsstödet grundas på inkoms- ter som är , vilket i många fall leder till att betalnings- beloppet inte ligger i paritet med den betalningsförmåga som den bidragsskyldiga har när väl betalningen ska göras. Bostadsbidraget baseras på innevarande års inkomster, vilket kräver att de sökande ska kunna förutspå framtida inkomster korrekt. I annat fall är risken stor att drabbas av ett krav på återbetalning efter att det för höga beloppet har betalats ut. Den direkta konsekvensen av sättet att bestämma betalningsbeloppet i underhållsstöd och bidragsgrun- dande inkomst i bostadsbidrag är att enskilda får betydande skulder till , som inte sällan överlämnas för indrivning till Kronofogden. Den indirekta konsekvensen är skulder till annan än . Både när en bidragsskyldig förälder har ett högre betalningsbelopp än hen klarar med sin nuvarande inkomst och när riktar krav på återbetalning av ett tidigare utbetalt bostadsbidrag till ett bidragshushåll kan enskilda då de betalar be- loppen, trots att inkomsten inte räcker, därmed dra på sig skulder för andra utgifter som inte betalas eller ta lån för att täcka utgifterna. Den absoluta merparten av denna problematik kan undvikas om betalningsbelopp och bidragsgrundande inkomst i stället baseras på faktiskt intjänad aktuell inkomst. Med en bättre anpassning av in- komstunderlagen i förmånerna till nuvarande inkomst kan också eventuella tillfälliga betalningsproblem förhindras. Exempel på det kan vara att ett hushåll har lägre inkomst än normalt och i och med det får svårigheter att klara hyran. Om bostadsbidra- get anpassas till de tillfälligt lägre inkomsterna kan en eventuell skuld- problematik förhindras. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget 6.2Med aktuella inkomstuppgifter kan träffsäkerheten öka Vad som menas med träffsäkerhet kan beskrivas på olika sätt. Gene- rella bidrag, såsom barnbidraget och flerbarnstillägget, kan anses vara träffsäkra utifrån sitt syfte – ett allmänt bidrag till alla barn – då de går till samtliga hushåll som har ett eller flera barn. Dessa bidrag har sin grund främst i målet att utjämna skillnader mellan hushåll med och utan barn. För ett behovsprövat bidrag, såsom bostadsbidraget, definieras träffsäkerhet annorlunda. Vid ett behovsprövat bidrag ställs bidraget mot den sökandes inkomst (eller behov definierat på annat sätt), vilket säkerställer att bidragstagaren får det belopp som hen har rätt till utifrån den situation hen befinner sig i. På så sätt säkras att bidraget kommer till dem som enligt ett regelverk anses vara mest i behov av dem. De behovsprövade bidragen har sin grund i att omfördela re- surser i befolkningen som helhet. Både bostadsbidraget och underhållsstödet är behovsprövade, dock är de behovsprövade på olika sätt. Bostadsbidraget prövas gentemot de två utpekade grupperna unga och barnfamiljer utifrån inkomst och bostadskostnad. Underhållsstödet är behovsprövat för boföräldern på så sätt att hen ska ha huvudansvaret för barnet, genom att barnet bor varaktigt enbart hos denna och att den frånlevande föräldern inte betalar ett underhåll som minst uppgår till fullt underhållsstöd. Mot- tagandet av underhållsstödet är dock inte inkomstprövat för boföräl- dern. Däremot är underhållsstödet inkomstprövat gentemot bidrags- skyldiga föräldrars betalningsförmåga. Den nettokostnad som uppstår vid utbetalning av underhållsstöd är alltså skillnaden mellan det be- lopp som betalas ut till boföräldern och det som betalas in från från- levande föräldern. Det statliga stödet kan därför beskrivas som en prövning av vilket behov av tillskott till barnets försörjning som den frånlevande förälderns eventuella bristande betalningsförmåga inne- bär. Har den frånlevande föräldern god betalningsförmåga får hen betala tillbaka hela det utbetalade underhållsstödet och det finns där- för inget behov av tillskott från statens sida. Har den frånlevande för- äldern däremot ingen betalningsförmåga behöver hen inte betala till- baka något av det utbetalade underhållsstödet och staten står för hela behovet. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget Rent allmänt har behovsprövade stöd hög träffsäkerhet om de fördelas i enlighet med behov, det vill säga ges till dem som har be- hov men inte till dem som saknar behov. Till det krävs att bidraget fördelas bland dem med behov så att de med störst behov får mer stöd än dem med mindre behov. Stödet i bostadsbidraget består av att hushållet får ett tillskott till inkomsten för att klara utgifter för barn och bostad. Stödet i under- hållsstödet består i att samhället betalar ut ett fast belopp till bo- föräldern men bara kräver in så mycket av det utbetalade beloppet från den frånlevande föräldern som hen klarar av att betala. Gemen- samt är alltså att samhället ger stöd för att klara utgifter för grund- läggande behov. Behovet av stöd ska därför prövas utifrån förmågan att med egna inkomster täcka sådana grundläggande behov. Är den egna inkomsten mycket låg i relation till kostnaden för dessa grund- läggande behov eller om inkomst helt saknas är behovet av stöd stort. Är den egna inkomsten tillräcklig för att täcka kostnaderna saknas behov av stöd. Det finns skäl att påpeka att även om behovspröv- ningen ofta tar sikte på inkomstens storlek, och därför också ofta benämns inkomstprövning, så är det egentligen förmågan att täcka utgifterna som egentligen bör och ofta också faktiskt prövas. För enskilda och hushåll med små ekonomiska marginaler är det rimligt att anta att utgifter täcks nästan ute- slutande med inkomster . Finns det dock ekonomiska resurser som inte är inkomster från är det rimligt att också dessa används för att täcka utgifterna. Det vill säga prövningen bör ta sikte på förmågan att betala utgifter och inte bara bero på inkomster, utan också på tillgången till ekonomiska resurser i övrigt. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget Ofta mäts träffsäkerheten i behovsprövade bidrag genom att studera bidragets fördelningsprofil, det vill säga hur stor del av bidraget som fördelas till olika delar av målgruppen, eller befolkningen, beroende på vilken ekonomisk standard1 mottagarna har. Exempelvis kan en sådan fördelningsprofil visa att av bidraget går till den tiondel, så kallad decil, av befolkningen som har lägst ekonomisk standard och till nästa decil, det vill säga de som har en ekonomisk standard mellan de 10 och de lägsta i befolk- ningen. Sådana fördelningsprofiler visar hur bi- drag fördelas på befolkningen utifrån ekonomisk standard . Detta är naturligt i den mening att den ekonomiska standarden huvudsakligen mäts genom inkomster relaterade till försörjnings- bördan, och att inkomster i hög grad tidigare bara funnits tillgängliga som årsinkomster. Ofta har ett och samma hushåll låg inkomst och även år . Grundorsaken till den låga inkomsten, till exem- pel en svag anknytning till arbetsmarknaden, kvarstår ofta . Ännu vanligare är att försörjningsbördan är hög om det exempelvis finns flera barn i hushållet. Med en mycket hög försörjningsbörda räcker ofta inte ens en inkomst från ett hel- tidsarbete med genomsnittlig lön i många vanliga yrken till för att täcka utgifter för hushållets grundläggande behov. En kontinuerligt hög försörjningsbörda leder därmed ofta till att behovet kvarstår även om inkomsten ökar något. Mot bakgrund av det, är det naturligt att behovsprövade bidrag anses träffsäkra om de främst fördelas till dem som har låga årsinkomster i relation till försörjningsbördan. 1Den ekonomiska standarden beräknas som vilken disponibel inkomst som var och en i ett hushåll har genom att räkna samman hushållets inkomster inklusive bidrag och andra trans- fereringar, och dividera detta med en uppskattad försörjningsbörda. Eftersom den disponibla inkomsten definieras som den del av inkomsten som kan användas för konsumtion och spar- ande ska också beaktas tvingande betalningar som skatt och i detta sammanhang krav på betal- ning av underhåll. Ofta förenklas dock beräkningen av disponibel inkomst till att avse inkomsten efter skatt summerad med bidrag och övriga transfereringar. Hänsyn till försörjningsbördan tas genom att det utifrån hushållets sammansättning beräknas hur många s.k. konsumtionsenheter det består av, där den första vuxna räknas som en konsumtionsenhet och tillkommande per- soner som mindre delar olika bl.a. beroende på om det är en ytterligare vuxen eller ett barn. Alla personer i ett hushåll bedöms ha samma ekonomiska standard. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget Träffsäkerhet om inkomsten förändras Inte sällan kan dock inkomsten förändras . Sådana förändringar kan vara relativt små, men är ibland också stora, till exempel för att någon plötsligt förlorar hela sin inkomst på grund av exempelvis arbets- löshet, eller för att någon plötsligt får en inkomst av förvärvsarbete från att tidigare inte haft någon. Stora förändringar av inkomsten kan innebära att inkomsten sänks eller höjs från en månad till nästa för att därefter vara stabil på en ny nivå. En stor förändring kan också inne- bära att inkomsten höjs , för att sedan sänkas igen , för att sedan återigen höjas och så vidare. Stora höjningar och sänkningar av inkomsten kan också ske mer successivt, till exempel för att någon successivt utökar eller minskar sitt arbetsutbud. I situationer med såväl kraftiga förändringar av in- komsten , som en plötslig men mer permanent nivåhöjning eller nivåsänkning av inkomsten, är träffsäkerhet enbart i termer av fördelning till personer med låga årsinkomster inte nödvändigtvis heltäckande. För ett hushåll vars inkomst plötsligt kraftigt höjs, exempelvis efter en sommar, försvinner inte behovet av stöd i början av det kalenderår som inkomsthöjningen sker, lika lite som behovet kvarstår därefter. För ett hushåll med varierande in- komster, relativt höga i sträck men mycket låga , kan också behovet av stöd antas variera. Även för hushåll med successiva höjningar eller sänkningar av inkomsten kan ett stöds träffsäkerhet sägas öka om också stödet tar hänsyn till att behovet successivt minskar eller ökar snarare än att plötsligt upp- stå eller upphöra. som det alltså är en viktig dimension av träffsäkerheten att stödet anpassas till behovet relativt snabbt i samband med större inkomstförändringar, är det inte nödvändigtvis så att det är önskvärt att stödet påverkas alltför mycket av tillfälliga avvikelser från vad som annars är den normala inkomsten. Att ett hushåll som normalt har en hög inkomst tillfälligt får en låg inkomst i någon eller några få månader är inte tillräckligt för att det ska anses ha uppstått ett behov av stöd. Har hushållet haft en hög inkomst bör med lägre inkomst inte innebära att det har svårt att klara sina grundläggande utgifter. Det är fullt tänkbart att den lägre inkoms- ten till och med uppkommer med anledning av att hushållet har möj- lighet att avstå från arbete , för att till exempel Allmänna överväganden om inkomstunderlaget ta ledigt utan lön, eftersom en del av de tidigare inkomsterna har kunnat läggas undan. Även om parallellen inte är fullständig kan det vara olämpligt att enstaka höga inkomster får för stort genomslag på behovsbedömningen för ett hushåll som normalt har låg inkomst. I varje fall ett hushåll med mycket låg inkomst som någon enstaka månad har en relativt hög inkomst bör inte anses ha ett betydligt minskat behov. Inkomsten, stödet inräknat, kan vara så pass låg att det finns ett uppdämt behov som innebär att det kan finnas utgifter som inte är löpande som inte täcks av stödet. Träffsäkerhet genom variation över tid Att anpassa stödet bättre till förändringar i behovet genom att inte låta det vara detsamma under hela kalenderår kan alltså öka träffsäker- heten i stödet. Utredningen menar dessutom att en sådan snabbare anpassning av stödet innebär att ytterligare en aspekt av träffsäker- het kan uppnås. Även för personer med relativt låga men varierande inkomster kan ett stöd som ges med samma belopp kontinuerligt innebära att behovet inte kan tillgodoses på bästa sätt. Även när in- komstförändringar inträffar som inte är så stora kan ett antal måna- der med lägre inkomster än normalt innebära att ett hushåll får svårt att klara sina utgifter om inte stödet höjs något. Även om ett jämnstort stöd i sådana fall skulle innebära att hushållet i stället med något högre inkomster än normalt skulle få ett större ekonomiskt utrymme är det inte troligt att alla hushåll klarar att spara under de perioderna för att klara sig också med lägre inkomst. Merparten av hushåll som får de stöd som här är aktuella, bostadsbidrag och begränsad betalningsskyldig- het för underhållsstöd, har även med stödet inräknat små ekono- miska marginaler. Ett stöd som är något högre än behovet innebär inte att de ekonomiska marginalerna blir stora. Att stödet kan anpassas för dem med varierande inkomst så att det blir högre med lägre inkomster och i stället lägre med högre inkomster bidrar därför till en ytterligare ökad träffsäkerhet. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget 6.3Samma inkomstunderlag för bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst Bostadsbidraget syftar till att ge barnfamiljer och unga utan barn bidrag till boendekostnader och till barnfamiljer även bidrag till barn- kostnader om inte hushållets inkomster är tillräckliga för att till- godose behoven. Underhållsstödet syftar till att garantera barn ett visst lägsta underhåll från den frånlevande föräldern. Om fullt under- hållsstöd betalas ut åläggs den frånlevande föräldern att be- tala ett belopp som högst motsvarar det utbetalade underhållsstödet och annars motsvarar det som anses som möjligt för hen att bidra med utifrån hens betalningsförmåga. I både bostadsbidraget och betalningsskyldigheten i underhålls- stödet är det alltså avgörande vilka resurser som den enskilda för när- varande har för att själv klara av sina utgifter. Det är med utgångs- punkt i vilken betalningsförmåga som hushållet eller den frånlevande föräldern har som det kan bestämmas i vilken utsträckning samhället behöver ge bidrag för att behoven ska kunna tillgodoses. Principen är att bostadsbidraget ska hjälpa hushållet att bekosta de månatliga utgifter som hushållet har med utgångspunkt i hur stor del av be- hoven som inte kan tillgodoses med egna medel. Den frånlevande föräldern ska i förskott stå för en så stor del av det faktiskt utbetalda underhållsstödet som hen har möjlighet till, men inte mer. Viktigt är att så långt möjligt ta hänsyn till alla de resurser som såväl bidragshushåll som betalningsskyldiga har för att själva stå för kostnaderna. Det egna ansvaret för att betala de aktuella kostnaderna är långtgående och det finns därför i princip inte anledning att bortse från någon del av de resurser som hushållet själv förfogar över. Ut- gångspunkten är densamma mellan de båda förmånerna, föräldrar ska själva stå för kostnaderna så långt deras resurser räcker. Det finns inte heller skäl att göra skillnad för unga utan barn som har bostads- bidrag. Utgångspunkten är rimligen även här att unga står för sina bostadskostnader så långt deras resurser räcker. Detta talar för att inkomstunderlaget i allt väsentligt är detsamma för unga och barn- familjer med bostadsbidrag och för betalningsskyldiga i underhålls- stödet. Allmänna överväganden om inkomstunderlaget 6.4Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst bör spegla nuvarande betalningsförmåga Bostadsbidraget och underhållsstödet är behovsprövade.