sou · H9B344 · 2022-01-01 00:00:00 — E-boksläsare klassas i direktivet som en produkt. Den kan antingen vara hårdvarubaserad (läsplatta) eller mjukvarubaserad avsedd att användas för surfplatta, dator eller smart mobiltelefon. Det finns flera aktörer som säljer läsplattor på den svenska marknaden, men flera av dem är utländska bolag. De svenska aktörer som säljer läsplattor uppger att utveckling och tillverkning av produkten sker i utlandet. Analysys bedömer därför att kostnader för 23MFD, E-böcker, 2016. 24Kungliga och , När kommer boomen? En kartläggning av e-boken i ur ett biblioteksperspektiv, 2011. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 28 dessa leverantörers anpassningar till direktivet inte belastar svenska aktörer och utesluter därför dem från beräkningarna. Beräkningarna inkluderar därmed e-böcker, webbplatser och mobilapplikationer för svenska producenter, förlag och återförsäljare av e-böcker samt digitala abonnemangstjänster, se tabell 14. Tabell 14: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i kategorin e-böcker. –Digitala filer för e-böcker –Digitala abonnemangstjänster för e-böcker 3.5.2Aktörer som berörs i De aktörer som säljer e-böcker på den svenska marknaden och därmed påverkas av direktivet är svenska e-bokproducenter, förlag som digitaliserar litteratur samt svenska distributörer och återförsäljare av e-böcker. Här ingår även digitala abonnemangstjänster som erbjuder e-böcker via en mobilapplikation, se tabell 15. uppskattar att det 2020 fanns 10–15 aktörer som säljer e- böcker på den svenska marknaden. De dominerande aktörerna är de digitala abonnemangstjänsterna följt av internetbokhandlare. Eftersom några av dessa aktörer är mikroföretag och några omfattas av webbtillgänglighetsdirektivet, kommer enbart åtta aktörer ingå i kostnadsberäkningarna varav sju har mobilapplikationer. Tabell 15: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området e-böcker. Svenska producenter, förlag, återförsäljare och digitala abonnemangstjänster som säljer e-böcker 3.5.3Nulägesanalys – hur berörs aktörerna E-böcker finns i olika elektroniska format. Det vanligaste formatet för e-böcker på den svenska marknaden, , är epub2-filer. Resterande består av pdf-filer och epub3-filer. Epub3 är det format som enligt direktivet klassas som tillgängligt. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 29 en vanligt förekommande e-bok med epub3-format och kan inkludera allt från text, bild, ljud, video, animationer och andra interaktiva element. Enligt intervjuer med branschexperter blir formatet epub3 allt vanligare. Experterna uppskattar att 2025 kommer 90–av allt nyproducerat material vara av formatet epub3. Bokbranschen är mer informerad om tillgänglighetskrav och har även en större förståelse för vilka fördelar som epub3 medför. Några av de större förlagen uppger att de redan nu använder epub3 som standard i stället för pdf, framför allt för barnböcker. Branschaktörer uppger att de nu satsar på att bygga ett automatiserat stöd för epub3 genom hela distributionsflödet med tillgänglighet i åtanke. Även de e-boksläsare som används för att läsa e-böcker behöver konverteras för att hantera epub3-formatet. Enligt E-handelsbarometern (2019) skedde majoriteten av all försäljning av fysiska böcker via e-handel. Branschen såg även en stor tillväxt inom digitala abonnemangstjänster i form av ljudböcker. Totalt växte marknaden där den största aktören uppnådde 400 tusen användare. I kostnadsberäkningen inkluderas mjukvara i form av webbplatser, responsiva gränssnitt och mobilapplikationer för de identifierade svenska producenter, förlag, återförsäljare och digitala abonnemangstjänster som säljer e-böcker. I beräkningen ingår även kostnaden för att konvertera samtliga 50 tusen e-böcker som fanns för beställning på den svenska marknaden . Branschaktörerna har i intervjuerna haft svårt att uppskatta kostnaden för att uppfylla kraven i direktivet. Analysys har därför valt att tillämpa den generella kostnaden för webbplatser, responsiva gränssnitt och mobilapplikationer. Kostnaden för att göra webbplatser tillgängliga uppskattas till cirka 0,15 – per aktör, beroende på storlek. Den totala troliga kostnaden för aktörernas webbplatser uppskattas till , se bilaga 4. Av de åtta aktörer som omfattas är det sju som har en mobilapplikation. För mobilapplikationer beräknar Analysys ett påslag om jämfört med motsvarande kostnad för webbplatser. Det medför en uppskattad kostnad om cirka 0,23 – per mobilapplikation. Den totala troliga kostnaden för mobilapplikationer uppskattas därmed till , se bilaga 4. Kostnadsdrivare inom området e-böcker är konverteringen av filer till epub3. Branschexperter anser att konvertering av epub2-filer till epub3 inte är praktiskt möjligt, utan att konvertering behöver ske från grundformatet till epub3. Kostnaden uppskattas till per e-bok. 25Svensk Digital Handel, E-handelsbarometern årsrapport, 2019. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 30 Antalet e-böcker i som ska konverteras till epub3 uppskattades 2020 till cirka 50 000. Uppskattad totalkostnad för att göra e-böcker tillgängliga är därmed . Den totala troliga investeringskostnaden för tillgängliggörandet av aktörernas webbplatser, applikationer och konvertering av e-böcker till epub3 beräknas därmed till , se tabell 16. De löpande kostnaderna för att upprätthålla tillgänglighet på webbplatserna uppskattas enligt det tidigare resonemanget till av investeringskostnaden, vilket ger en kostnad om . De löpande kostnaderna för aktörernas mobilapplikationer i form av design och utveckling uppskattas även den till av investeringskostnaden, vilket ger en kostnad om . De totala troliga löpande kostnaderna uppskattas därmed till , se tabell 16. Tabell 16: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-böcker. Uppskattad trolig kostnad total Investeringskostnad för e-böcker 2017 var jämfört med 2021, se tabell 17. Skillnaden beror främst på att beräkningarna 2017 bara inkluderade konvertering av e-böcker till epub3 och inte webbplatser, mobilapplikationer och tillhörande löpande kostnader. Dessutom uppskattades kostnaden för själva konverteringen av e-böcker vara lägre. Tabell 17: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-böcker (konsekvensanalys 2017). Uppskattad trolig kostnad total Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 31 3.6.1Identifiering av produkter och tjänster Området persontransporter omfattar tjänster och produkter kopplade till införskaffandet av biljett till resor för allmänheten i samband med tåg-, buss-, flyg- och färjetrafik. Direktivet gäller trafik som ägs av kommuner och regioner, statligt ägda persontransporter och privata persontransportbolag, se tabell 18. Direktivet omfattar inte transportmedel som riktar sig till särskilda grupper, som färdtjänst, skolskjuts, taxiresor eller godstrafik. Tabell 18: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i området persontransporter. –Tjänster för mobila enheter och mobilapplikationer –Webbplatser för trafiktjänster –Elektroniska biljetter och biljettförsäljningstjänster –Mjukvara och hårdvara för interaktiva självbetjäningsterminaler –Automatiserad kundtjänst och support 3.6.2Aktörer som berörs i Kollektivtrafikmarknaden består av statliga, regionsägda, kommunala och privata aktörer. Följande aktörer berörs av direktivet: −kommunala och regionsägda trafikhuvudmän −statliga och privata järnvägsbolag för persontransport −färjebolag för persontransport och biltransport −ägare av flygplatser, bussterminaler och färjeterminaler. Webbtillgänglighetsdirektivet ställer krav på att stads-, förorts-, och lokaltrafik ska göra sina webbplatser och mobilapplikationer tillgängliga. Därför utesluts de tjänsterna från beräkningarna. De aktörer som inkluderas i beräkningarna presenteras i tabell 19. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 32 Tabell 19: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området persontransporter 3.6.3Nulägesanalys – hur berörs aktörerna Det finns stora skillnader mellan olika aktörers utvecklingsbehov för att uppnå kraven i direktivet. Aktörernas nuvarande tillgänglighet beror på tidigare ambitioner, resurser och den lokalpolitiska inställningen till tillgänglighet. En stor del av tillgänglighetsarbetet har fokuserat på den fysiska miljön med taktila informationsfilmer, rullstolsanpassning och pratande information. Med anledning av webbtillgänglighetsdirektivet har många trafikhuvudmän även fokuserat på att göra webbplatser och mobilapplikationer tillgängliga enligt de ställda kraven. Produkter och tjänster inom kollektivtrafiken är ofta specialutvecklade, icke-webbaserade it-system där endast mindre möjligheter till anpassning finns. De trafikhuvudmän som Analysys har intervjuat menar att det är dyrt, komplicerat och tidskrävande att utveckla och anpassa mjukvara till direktivet. Detsamma gäller hårdvaran för automater som ofta är en specialutvecklad enhet anpassad för utomhusbruk och skyddad mot yttre fysisk åverkan. Då automater inom kollektivtrafiken sällan byts ut och har en förväntad livslängd på 15–ser de intervjuade branschföreträdarna det som rimligt att tillåta dispens för automater till dess ekonomiska livslängd är uppnådd. När biljettsystem och automater byts ut finns bättre förutsättningar att göra dem tillgängliga redan från början. En tågtrafikaktör ser en minskad användning av sina biljettautomater och har därför inlett en successiv övergång till mobila tjänster för självbetjäning. Dessa automater ingår därför inte i kostnadsberäkningarna. Inom flygtrafiken utvecklas och driftsätts incheckningsautomater av flygplatsen eller terminalägarna. Därefter får flygbolagsaktörerna anpassa sina tjänster så att de blir kompatibla med automatens format och standarder. Utformningen av självbetjäningsterminalen CUSS () beslutas av () standarder. Majoriteten av de svenska aktörerna är medlemmar i och anpassar sig därför till standarder och har därmed enbart en begränsad möjlighet att påverka utformningen av sina incheckningsautomater. Nya riktlinjer och bestämmelser om utformningen av CUSS- Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 33 maskiner är annonserad och innehåller troligen funktioner som underlättar anpassningen till kraven i direktivet. Kollektivtrafikbranschen genomgår ett skifte mot mer digitala lösningar för biljett- och betalsystem, incheckning och informationskanaler. Enligt branschföreträdande väljer allt fler resenärer att hantera sina ärenden via digitala lösningar som ärenden minskar. Detta verifieras även i den statistik som publiceras för svensk kollektivtrafik. Kostnaden för utveckling av tillgängliga webbplatser och mobilapplikationer beror på aktörens storlek, systemkomplexitet och funktioner på webbplats respektive mobilapplikation. Det finns stora skillnader mellan de olika transportsystemen och därför presenteras dessa separat. Kostnaden för webbplatser och mobilapplikationer som tillhör statlig, och regionsägd kollektivtrafik utesluts från beräkningarna eftersom de omfattas av webbtillgänglighetsdirektivet. Intervjuade branschföreträdande uppskattar att kraven inom direktivet kommer att medföra kostnader på cirka 150 – för en enskild aktörs webbplats och cirka 1 – för en mobilapplikation. Kostnaden för en ny självbetjäningsautomat uppskattas till cirka 45 – , och av den kostnaden avser tillgängliggörandet av produkten. Kostnaden att tillgängliggöra biljettautomaternas mjukvara och biljettsystemens centrala programvara uppskattas kosta cirka 0,5 – per aktör och system. Beräkningarna sammanställs i bilaga 5. Den löpande kostnaden med anledning av kraven i direktivet är enligt de intervjuade branschföreträdarna väldigt svår att uppskatta. Kostnaden beror enligt dem på storlek, bransch, komplexitet och behov inom organisationen. Analysys bedömer därför att den generella kostnaden för löpande tillgänglighetsarbete, som är framtagen med hjälp av experter inom tillgänglighet, på av investeringskostnaden bör användas för att uppskatta den löpande kostnaden för tillgänglighet inom persontransporter. Uppskattad kostnad för att införa direktivet inom persontransporter uppgår till i investeringskostnad och i löpande kostnader, se tabell 20. 26IATA, Common Use, 2020. 27Svensk Kollektivtrafik, Kollektivtrafikbarometern, 2019. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 34 Tabell 20: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området persontransporter. Uppskattad trolig kostnad total De uppskattade investeringskostnaderna för att uppfylla kraven i direktivet är högre 2021 än 2017. Kostnadsökningen består framför allt av högre förväntade kostnader för utvecklingen av privata webbplatser inom busstrafik. Branschföreträdare menar att kostnadsökningen till stor del beror på en ökad förståelse för komplexiteten i att införa och följa de krav som ställs i direktivet. Flera aktörer uppger att de tidigare bedömt att en större andel intern kompetens kunde användas i tillgänglighetsarbetet men att de nu insett att expertkompetens behöver köpas in, vilket ökar kostnaden. Bussföretagen har också ökat med 25 aktörer 2021 jämfört med (). Antalet CUSS-automater har dock minskat, vilket enligt branschföreträdande inom flygindustrin kan härledas till den ökade användningen av mobila lösningar på flygplatser. Resenärer använder i allt större utsträckning incheckningsfunktioner och biljetthantering via mobilen. Den uppskattade kostnaden för att uppfylla tillgänglighetskraven i området persontransport uppgick till i investeringskostnad och i löpande kostnader, se tabell 21. Tabell 21: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området persontransporter (konsekvensanalys 2017). Uppskattad trolig kostnad total Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 35 3.7.1Identifiering av produkter och tjänster Huvuddelen av de banktjänster som privatkunder använder omfattas av direktivet. Det gäller exempelvis uttag och insättningar av kontanter, betalningstransaktioner, överföringar, kontoinformation och beställningar av autogiro. Direktivet omfattar även aktörer som erbjuder produkter och tjänster för kreditavtal, finansiering och rådgivning samt investeringsverksamhet. Analysys bedömer att tjänster för elektroniska pengar, exempelvis e-kronan, befinner sig i ett tidigt utvecklingsstadium och att kostnaderna kan inte därför uppskattas. Analysys utesluter också betalterminaler från beräkningarna då de utvecklas och tillverkas utomlands. Tabell 22: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i området bank- och betalningstjänster. –Bankomater insättning/uttag –Konsumentkreditavtal vid lån –Betalning av räkningar –Internetbank via webbplats –Kontokort/Kreditkort –Bank i mobilapplikationer 3.7.2Aktörer som berörs i De aktörer som berörs av direktivet är banker, kreditinstitut, företag inom finansiell rådgivning, företag för övriga betalningstjänster, företag inom elektronisk identifiering samt företag som erbjuder insättnings- och uttagsautomater. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 36 Enligt finns det 125 företag inom området bank- och betaltjänster i . 28 I målgruppen ingår svenska bankaktiebolag, men även utländska bankfilialer sparbanker och medlemsbanker. Tabell 23: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området bank- och betalningstjänster 3.7.3Nulägesanalys – hur berörs aktörerna Enligt branschföreträdande inom bank- och betalningstjänster kommer direktivet kräva stora förändringar inom sektorn. Det finns en osäkerhet bland aktörerna vad kraven i direktivet innebär och hur produkterna och tjänsterna kan göras tillgängliga, vilket medför en stor osäkerhet i hur mycket detta arbete kommer att kosta. Aktörerna uppger ett behov av att utbilda intern personal i tillgänglighetsrelaterade aspekter och att rekrytera experter för att bygga upp en intern kunskapsbank. Direktivet kommer även ställa stora krav på hur banksektorn utvecklar, kodar, designar, verifierar och testar produkter och tjänster. Beroende på aktörens karaktär, storlek och nisch kan dessa produkter och tjänster se olika ut och erbjudas i olika stor utsträckning. Enligt de branschaktörer som Analysys intervjuat behöver varje enskild process eller bankärende granskas och tillgängliggöras, 28Svensk , Bank- och finansstatistik, 2019. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 37 vilket leder till att utvecklingsprocesser och arbetssätt måste uppdateras för att uppfylla tillgänglighetskraven. Branschföreträdare menar att flera av de åtgärder som krävs för att uppfylla kraven i direktivet är både tidskrävande och dyra. De anser även att det är svårt att hinna uppfylla tillgänglighetskraven till 2025. Att banksektorn kommer få svårt att uppfylla kraven har även lyfts fram av Myndigheten för delaktighet. 29 Branschföreträdarna uttrycker också oro för säkerheten i samband med tillgänglighetsarbetet. Vissa tillgänglighetsfunktioner kan påverka och försämra säkerheten för produkter och tjänster som behandlar känslig information. Branschföreträdare menar att detta kan försämra förtroendet för företagen som förmedlar dessa tjänster. Utländska bankfilialer har vanligtvis en webbplats på svenska för sina kunder i . Analysys gör bedömningen att kostnaderna för att tillgängliggöra bankfilialernas svenska webbplatser och eventuella svenska mobila applikationer medför kostnader för svenska aktörer. På motsvarande sett bedöms att svenska bankers filialer i andra länder inte ska inkluderas i kostnadsberäkningarna. Arbetet med att tillgängliggöra bankdosor utgör en betydande kostnadspost för bankerna. Detta beror framför allt på det stora antalet bankdosor i bruk. Det finns specialanpassade bankdosor med större knappar som uppfyller vissa av kraven i direktivet. Dessa dosor är framtagna för särskilda målgrupper. Det är dock oklart huruvida dessa dosor medför att bankerna inte behöver säkerställa att samtliga dosor uppfyller kraven i direktivet. Analysys Masons inkluderar därför kostnaden för att tillgängliggöra samtliga dosor i beräkningarna. Uttagsautomatsföretagen har arbetat med tillgänglighet, som taktila knappar och hörlursuttag men vissa funktioner som zoomning på skärmen saknas fortfarande. För de aktörer som befinner sig inom finansiell rådgivning råder det enligt branschföreträdare stor osäkerhet i hur de kommer bli påverkade av direktivet. Uppskattade kostnader för banksektorn är till stor del baserade på ett skriftligt yttrande från experter inom banksektorn30 samt samtal med branschorganisationer och branschföreträdande. Banksektorns skrivelse grundar sig på en genomgång av, och erfarenhet från, sex svenska banker varav fyra storbanker, en mindre bank och en nischbank. I skrivelsen förklaras vilka produkter och tjänster som berörs, hur banksektorn arbetar med tillgänglighet samt åtgärdsbehov och svårigheter som kan uppstå med att införa direktivet. Samtliga punkter beaktas i banksektorns uppskattning av kostnaden för att tillgängliggöra samtliga produkter och tjänster. Kostnaden uppskattas till cirka 80 – per bank och 29MFD, Konsekvensutredning om tillgänglighetsdirektivet, 2016. 30Oberoende expert utsedd av bankföreningen. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 38 per bankfilials webbplats. Analysys har räknat på fem storbanker, 38 mindre banker och 37 bankfilialer. De löpande kostnaderna för banksektor uppskattas till . Beräkningar för bank- och betalningstjänster återfinns i bilaga 6. Kostnaden för att byta ut samtliga bankdosor uppskattas till . Utbytet kan ske successivt men i beräkningarna ingår hela kostnaden, se bilaga 6. I skrivelsen från banksektorn beskrivs även kostnaderna för bankomater. Enligt yttrandet görs ingen annan bedömning av kostnader än de tidigare beräknade kostnaderna av Stelacon och Myndigheten för delaktighet31 vilket innebär en uppskattad kostnad på , se bilaga 6. Branschföreträdare för elektronisk identifiering uppskattar kostnaden för att tillgängliggöra både webbplats och mobilapplikation till , samt uppskattar en löpande kostnad på , se bilaga 6. Anledningen till att kostnaden är lägre än för liknande produkter och tjänster är att det ofta rör sig om små textbaserad webbplatser med inte allt för komplicerade strukturer samt att mobilapplikationen är det primära fokuset för aktören, där tillgänglighet är en integrerad del av den kontinuerliga utvecklingen. Kostnaden för att tillgängliggöra betalningstjänster, konsumentkredit och finansiell rådgivning uppskattas till cirka 150 – per webbplats samt 1 – per mobilapplikation, se bilaga 6. Uppskattad kostnad för att införa direktivet inom banksektorn uppgår till i investeringskostnad och i löpande kostnader, se tabell 24. Tabell 24: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området bank- och betalningstjänster. Uppskattad trolig kostnad total Uppskattade kostnader för bank och betalningstjänster har ökat . Ökningen beror framför allt på en bättre förståelse inom branschen för vad kraven i direktivet innebär samt kunskap om komplexiteten i att införa kraven. Paradoxalt innebär en ökad kunskap och förståelse också en ökad osäkerhet ur ett kostnadsperspektiv, vilket medför att spannet mellan 31MFD, Bilaga 5 Banktjänster, 2016. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 39 en lägsta och högsta uppskattning ökar. En stor del av osäkerhet ligger i om sektorn kan uppdatera befintliga produkter, tjänster och system eller om tillgänglighetskraven innebär att aktörerna behöver byta ut befintliga system, vilket bedöms som väldigt kostsamt. Tabell 25: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området bank- och betalningstjänster (konsekvensanalys 2017). Uppskattad trolig kostnad total 3.8.1Identifiering av produkter och tjänster De aktörer som påverkas inom området e-handel är e-handelswebbplatser som bedriver verksamhet i och som säljer mot konsumenter i eller inom andra medlemsstater i EU. Distribution och utlämningspunkter bedöms inte omfattas och utesluts därmed från kostnadsberäkningen. 3.8.2Aktörer som berörs i Antalet företag som bedriver e-handel i framgår av statistik från , se tabell 26. som själva ansvarar för sin e-handelswebbplats är enligt SCB . De företag som använder sig av en extern e-handelswebbplats utesluts ur beräkningarna, eftersom dessa vanligtvis är lokaliserade utomlands. Enligt tidigare ställningstagande undantas även mikroföretag med 0 - 9 anställda från kraven. Det totala antalet e-handelsföretag i som omfattas av direktivet uppgår därmed 7 715. Tabell 26: i kategorierna 0–9,10–49 och fler än 50 anställda. (st.) i bedriver e-handel via egen webb eller mobilapp under e-handelsföretag (st.) 2019 (%) 32Statistikmyndigheten , som sysslade med e-handel , . Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 40 Då de flesta e-handelsbolag har en integrerad betalningslösning som inte är aktörens egen tjänst måste även denna vara tillgänglig för att hela webbplatsen ska anses vara tillgänglig.