sou · H9B337 · 2022-01-01 00:00:00 — Det totala behovet av hjälp med grundläggande behov ska sedan läggas ihop, dock med undantag för sådana behov som ska undantas från avdrag, det vill säga vissa behov relaterade till andning, sond- matning och det nya grundläggande behovet kontinuerligt stöd som föranleds av varaktig eller långvarig medicinsk problematik. Från denna summa ska föräldraavdraget dras av enligt den schablon som fast- ställts för grundläggande behov. Efter att avdraget gjorts ska even- tuella hjälpbehov relaterade till andning, sondmatning och det nya 222 § fjärde stycket föreskrifter (FKFS 2016:4) om assistansersättning. 249 a § första stycket LSS. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag grundläggande behovet kontinuerligt stöd som föranleds av varaktig eller långvarig medicinsk problematik återföras. Det antal timmar med behov av hjälp med grundläggande behov som återstår kan anses gå utöver vad som är normalt för ett barn i ifrågavarande ålder, det vill säga anses föreligga på grund av funk- tionsnedsättningen, och ska läggas till grund för bedömningen av om det finns en rätt till personlig assistans eller assistansersättning.25 Av- seende bedömningen om barnets grundläggande behov är av tillräck- lig omfattning för att berättiga till kommunalt finansierad personlig assistans se avsnitt 11.6 om den så kallade ventilen. Föräldraavdrag andra personliga behov Den som behöver hjälp med sina grundläggande behov och som med anledning av detta har beviljats personlig assistans kan också beviljas assistans för andra personliga behov enligt 9 a § andra stycket LSS. I de fall då det har konstaterats att barnet är berättigat till personlig assistans eller assistansersättning blir det således aktuellt att utreda i vilken omfattning barnet har hjälpbehov som till sin art är sådana att de utgör andra personliga behov i den mening som avses i denna bestämmelse. Ingen förändring är avsedd i fråga om hur bedöm- ningen av behovens art ska göras, det vill säga att denna bedömning ska göras på samma sätt som om ansökan hade avsett en vuxen. Omfattningen av barnets totala behov av hjälp med andra person- liga behov ska utredas. Behov som redan tillgodoses på annat sätt ska inte beaktas enligt 7 § LSS. På samma sätt som för grundläggande behov bör beslutsmyndigheterna vägleda den som ansöker så att bar- nets totala hjälpbehov blir korrekt utredda. Enligt 23 § förvaltnings- lagen ska en myndighet se till att ett ärende blir utrett i den omfatt- ning som dess beskaffenhet kräver. Om det behövs ska myndigheten genom frågor och påpekanden verka för att den sökande förtydligar eller kompletterar framställningen. Från summan av de andra personliga behoven, beräknade som klocktimmar, ska föräldraavdrag enligt schablonen göras. Det hjälp- behov som återstår efter avdraget kan då anses gå utöver vad som är normalt för ett barn i ifrågavarande ålder, det vill säga anses föreligga 1995/96:SoU15 Vissa frågor om personlig assistans, s. 18. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag på grund av funktionsnedsättningen, och ska läggas till grund för bedömningen av behovet av personlig assistans.26 Beslut måste ta hänsyn till barnets stigande ålder Beslut om rätt till personlig assistans för barn behöver ta hänsyn till att schablonen för föräldraavdraget minskar med barnets stigande ål- der. Det kan göras exempelvis genom ny ansökan och nytt beslut när barnet uppnått en sådan ålder att schablonen ändras, eller genom att det initiala beslutet innehåller beslut om fler timmar med ökande ål- der under förutsättning att inga andra omständigheter ändrats. 11.6Ventilen – Hänsyn till det enskilda barnets situation Förslag: Vid kommunens bedömning av om ett barns behov av hjälp med de grundläggande behoven är av sådan omfattning att det finns en rätt till personlig assistans enligt 9 a § LSS ska hänsyn tas till det som bedöms vara barnets bästa. 11.6.1Kommunen ska ta hänsyn till vad som bedöms vara barnets bästa vid bedömningen av om behovet av hjälp med grundläggande behov är tillräckligt för att ge rätt till personlig assistans Genom våra förslag bedömer vi att det finns goda förutsättningar för barn som tillhör personkretsen enligt LSS och som har hjälpbehov till följd av stora och varaktiga funktionsnedsättningar att ges ända- målsenlig tillgång till insatsen personlig assistans. Tillgången garan- teras dels av det undantag vi föreslår avseende det nya grundläggande behovet kontinuerligt stöd som föranleds av varaktig eller långvarig medicinsk problematik där uteblivet stöd utgör en allvarlig risk för liv eller hälsa, dels av att nivån på den schablon som vi föreslår är väl avvägd. Vid införande av en schablon finns det dock alltid en viss risk att enskilda individer kommer i kläm, oavsett på vilken nivå 1995/96:SoU15 Vissa frågor om personlig assistans, s. 18. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Det är enligt vår mening mycket angeläget att det schabloniserade föräldraavdraget inte i något fall är för stort i den bemärkelsen att barnet inte får sina behov tillgodosedda på ett sätt som är i överensstämmelse med principen om barnets bästa. Vi bedömer därför att det bör införas en möjlighet att ta individuella hänsyn. Vårt förslag är att detta ska göras genom införande av ett krav att kommunen –vid bedömningen av om de grundläggande behov som återstår efter att föräldraavdraget har gjorts är tillräckligt för att grunda en rätt till personlig assistans enligt 9 a § första stycket LSS – ska ta särskild hänsyn till insatsens betydelse för vad som bedöms vara det enskilda barnets bästa. Som har beskrivits i avsnitt 2.5.2 finns det avseende kom- munalt finansierad personlig assistans enligt LSS inte någon allmänt gällande undre tidsgräns avseende hur mycket hjälp med grund- läggande behov som den enskilde ska behöva för att ha rätt till insatsen.27. I rättspraxis har dock uttalats att någon som bara i mycket begränsad omfattning har behov av hjälp med något av de grundläggande behoven inte utan vidare kan anses berättigad till personlig assistans. Det har också uttalats att för att avgöra om en person har rätt till personlig assistans ska det göras en individuell bedömning i varje enskilt fall med en sammanvägning av såväl kvalitativa som kvantitativa aspekter.28 Vårt förslag innebär att när denna bedömning görs avseende ett barn ska kommunen ta särskild hänsyn till insatsens betydelse för vad som bedöms vara det enskilda barnets bästa. Bedömningen ska kunna leda till att barnet beviljas inträde i assistansen vid ett lägre antal timmars grundläggande behov än vad som hade gällt utan denna bedömning. I avsnitt 11.6.2 nedan beskriver vi närmare vad som ska beaktas vid bedömningen. Mot bakgrund av att personlig assistans är en utkrävbar rättighet för de personer som uppfyller kriterierna för insatsen kan frågan ställas om det är lämpligt att i fråga om möjligheten till inträde i in- satsen införa ett sådant förhållandevis oprecist bedömningskrite- rium som barnets bästa (jfr prop. 2009/10:176 s. 31 ff.). 27Detta kan jämföras med assistansersättningen där behovet av personlig assistans för grundläggande behov ska vara mer än i genomsnitt . 28Se RÅ 2009 ref. 57 och HFD 2018 ref. 13. I HFD 2018 ref. 13 gjordes bedömningen att ett hjälpbehov på inte var tillräckligt omfattande för att medföra rätt till personlig assistans utifrån karaktären av den hjälp som den enskilde i målet behövde. I vår utredning har vi också fått beskrivet att det inom vissa kommuner uppställs krav att den enskilde behöver ha behov av hjälp med grundläggande behov i för att beviljas personlig assistans enligt LSS. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag vårt förslag innebär att bedömningen endast kan leda till ett för den enskilde mer förmånligt utfall bedömer vi dock att ändamålet med bestämmelsen motiverar införandet av detta relativt sett oprecisa kriterium. Alla insatser enligt LSS innebär att individuella bedöm- ningar ska göras, vilket inte i något fall är en exakt vetenskap. En kompletterande reglering behövs I 6 a § LSS framgår att när åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Av förarbetena till bestämmelsen framgår dock att den en- skildes rätt till insatser är uttömmande reglerad i lagen och inte ska begränsas eller utvidgas av denna bestämmelse.29 Vi bedömer därför att 6 a § LSS inte kan tillämpas på ett sätt som påverkar möjligheten för ett barn att beviljas inträde till insatsen personlig assistans. Enligt artikel 3 i ska det som bedöms vara bar- nets bästa beaktas vid alla beslut som rör barnet, men det är alltså inte tydligt när i processen en sådan bedömning ska genomfö- ras. Sammantaget bedömer vi därför att en kompletterande reglering behövs. En förändring inom befintligt system Vårt förslag ger ökad flexibilitet till fördel för barnet utan att med- föra att den grund som rätten till personlig assistans är upp- byggd kring förändras. Ventilen förändrar inte den omständigheten att rätten till personlig assistans är avhängig att den enskilde på grund av stora och varaktiga funktionsnedsättningar har behov av hjälp med sina grundläggande behov.30 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet, s. 31 ff. och 74. Där anges också att bestämmelsen främst har betydelse vid utförandet av insatserna i 9 §, vid kommunens uppgifter enligt 15 § och vid tillstånds- och tillsyns- verksamhet. 30Enligt 9 a § första stycket LSS är en förutsättning för personlig assistans att den enskilde har behov av hjälp med sina grundläggande behov. Enligt 51 kap. 3 § socialförsäkringsbalken är en förutsättning för rätt till assistansersättning att den enskilde har behov av hjälp med grund- läggande behov i genomsnitt . Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Varför en ventil bara i kommunens prövning enligt LSS? Ett barn som utifrån omfattningen av sina grundläggande behov (ef- ter föräldraavdrag) ligger strax under gränsen till att komma in i den statliga assistansersättningen kommer i stället in i den kommunalt finansierade insatsen och får då personlig assistans för alla sina be- hov, såväl grundläggande behov som andra personliga behov. Ett barn som ligger strax under gränsen för vad som hade gett inträde i den kommunala personliga assistansen riskerar däremot att hamna helt utanför insatsen och inte beviljas assistans för någon del av sina stödbehov. Det är därför i just den situationen som vi bedömer att det behöver finnas utrymme för individuella hänsyn genom en ven- til. Kommunen ska i denna situation bevilja personlig assistans om det bedöms vara till barnets bästa, trots att behovet av hjälp med grundläggande behov endast omfattar . Vi bedömer också att denna konstruktion är lämplig utifrån att det är kommunerna som har det yttersta ansvaret för att personer som tillhör personkretsen enligt LSS får sina behov av stöd och service tillgodosedda på ett sätt som tillförsäkrar den enskilde goda levnadsvillkor.31 För det enskilda barnets bästa bör det inte vara av betydelse om barnet får sin insats som assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken eller som kommunalt finansierad personlig assistans enligt LSS. 11.6.2Vad ska beaktas vid bedömningen? Vårt förslag är att kommunen vid bedömningen om ett barns behov av hjälp med de grundläggande behoven är av sådan omfattning att det finns en rätt till personlig assistans enligt 9 a § LSS ska ges möjlighet att bevilja assistans om det bedöms vara till barnets bästa. Bedömningen ska göras som en del i den individuella bedömning som redan görs för att avgöra om en person utifrån omfattningen av sina stödbehov har rätt till personlig assistans. Bedömningen avser de grundläggande behov som återstår efter att föräldraavdraget gjorts, det vill säga behov som till sin karaktär är sådana att de kan berättiga till insatsen. Vid bedömningen ska hän- syn tas till barnets individuella situation. Omständigheter som ska beaktas vid bedömningen är omfattningen och karaktären av barnets 317 § LSS. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag funktionsnedsättningar och hjälpbehov. Vid bedömningen av om det grundläggande behov som återstår efter föräldraavdraget är till- räckligt för att berättiga till personlig assistans ska särskilt beaktas betydelsen av insatsen för barnets möjlighet att växa upp i föräldra- hemmet utifrån de omständigheter som råder i det individuella fallet. Av förarbetena till LSS framgår att personlig assistans alltid bör övervägas som alternativ för barn och ungdomar till att bo utanför föräldrahemmet.32 Inom kommunerna finns det redan stor erfarenhet att göra be- dömningar utifrån barns bästa. har också, i syfte att stötta andra myndigheter i detta arbete, tagit fram ett me- todstöd. Där specificeras att en prövning av barnets bästa bör inklu- dera barnets rätt till familjemiljö och relationer och barnets rätt till omsorg. Med barnets rätt till omsorg menas att det är av yttersta vikt att tillförsäkra barnet det skydd och den omvårdnad som behövs för att säkerställa barnets välfärd och utveckling. Barns välfärd omfattar deras grundläggande materiella, fysiska, utbildningsmässiga och emotionella behov, liksom även deras behov av ömhet och trygg- het.33 Också kommuner och regioner (SKR) har tagit fram stödmaterial.34 Exakt samma tillvägagångssätt kommer inte att passa alla kommuner – varje kommun måste därför själva utarbeta sina rutiner för hur barnets bästa tas tillvara inför ett beslut om personlig assistans. Hjälp i att utarbeta rutiner kan hämtas i Barnombuds- mannens metodstöd. Förslag: De föreslagna ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för personlig as- och assistansersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade, s. 64. 33Barnombudsmannen (2020). Prövning av barnets bästa. Ett stödmaterial för beslutsfattare och tjänstepersoner, s. 13. 34Se till exempel kommuner och regioner (2018). Prövning av barnets bästa. Ett verktyg för styrning och ledning, eller kommuner och regioner (2015) Barnets rättigheter i svensk praktik. FN:s stöd för regionalt och lokalt barnrättsarbete. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Att säkerställa en rättssäker och avgränsad tillämpning av föräldra- ansvaret är angeläget. De föreslagna ändringarna bör därför träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket med hänsyn till den före- slagna ändringens omfattning bedöms vara . 11.8Konsekvenser av förslaget om föräldraansvar Vårt förslag leder till att fler barn blir berättigade till personlig assi- stans och assistansersättning samt till att barn som redan är berätti- gade till insatsen får fler assistanstimmar. Nedan görs uppskatt- ningar av hur många barn som berörs och hur många timmar extra det gäller. De ekonomiska konsekvenserna av att genomföra försla- get om ett schabloniserat föräldraavdrag med ventil beskrivs. Övriga konsekvenser finns i kapitel 12. Där redogörs för de sammantagna konsekvenserna av att genomföra alla våra förslag. 11.8.1Fler barn kommer att beviljas personlig assistans Förslaget om föräldraavdrag kommer att leda till att antalet barn med personlig assistans ökar och att de barn som redan har insatsen får fler assistanstimmar. Flera förändringar kommer troligtvis att ske: –barn som står helt utanför den personliga assistansen kom- mer att kunna beviljas personlig assistans enligt LSS eller assi- stansersättning enligt socialförsäkringsbalken, – barn som har personlig assistans enligt LSS kommer att i stället kunna beviljas assistansersättning enligt socialför- säkringsbalken. Av de cirka 75 000 personer som hade någon insats enligt LSS, var 5 844 barn mellan 0–och 7 650 barn i åldrarna 13–17.35 De barn mellan 0–som inte erhåller personlig assistans från kommunen får andra insatser enligt LSS eller social- tjänstlagen, vanligast är korttidsvistelse samt avlösarservice. Ett möj- ligt scenario visas nedan i figur 11.1 där förslaget om avsmalnat av- drag för föräldraansvaret innebär byten av insatser för barnen. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Figur 11.1 Flöden mellan olika insatser, möjligt scenario Källa: Egna antaganden. För att kunna beräkna hur många barn som efter vårt förslag finns i olika typer av insatser behöver vi göra vissa antaganden: 1.Med våra förändringar kommer barn in i assistansen vid en lägre ålder. 2.Hälften av de barn 0–som motsvarar minskningen i denna åldersgrupp mellan åren 2015–2019 kommer att få bifall vid en ny ansökan36. 3.En tiondel av de barn som har avlösarservice eller korttids- vistelse får med våra förändringar i stället personlig assistans en- ligt LSS. De barn som beviljas personlig assistans antas vara de barn inom dessa insatser som har de mest omfattande behoven. 4.Vi antar att de barn som får personlig assistans får vilket motsvarar cirka de antal timmar som barn i motsva- rande ålder i assistansen har. Detta är troligtvis en överskattning då de barn som inte kvalificerat sig för insatser per defi- nition inte har lika stora behov som de barn som gjort det. 5.Alla förflyttningar mellan insatser antas vara klara efter 3–. 36Motsvarar även hälften av de barn som fått avslag med motiveringen att grundläggande behov inte uppnår . Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag 6.De barn som redan är inne i den personliga assistansen antas få lika många timmar extra i genomsnitt oavsett om de har assistans- ersättning eller personlig assistans enligt LSS. Antaganden motiveras nedan. Antal barn som kommer få assistansersättning Över tid har antalet barn med statlig assistansersättning minskat som antalet barn med kommunalt beslutad personlig assi- stans har ökat. Enligt statistik från var det 499 barn mellan 0–, 1 044 barn mellan 7–och 1 483 barn mellan 12– 2015. Motsvarande siffra för var 178, 635 respektive 1 353 barn. Det var således 821 barn färre i åldrarna 0–som fick assistansersättning jämfört med . De barn som inte har stödbehov i tillräcklig omfattning för att få assistansersättning får ofta i stället insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen (se avsnitt 8.1). Att barn får avslag på sin ansökan om assistansersättning beror i vissa fall på föräldraansvaret. De barn som får avslag av detta skäl får ofta assistansersättning när de blivit äldre och föräldraansvarets om- fattning minskat (se avsnitt 8.1). Av de cirka 1 300 barn i åldrarna 0–som får personlig assistans från kommunen enligt LSS, antas cirka 400 barn i stället få assistansersättning (tabell 11.2). Tabell 11.2 Antagande om antal ytterligare barn som får assistansersättning Källa: Statistik från och . Utredningens egna bearbetningar. Antagandet utgår ifrån att cirka hälften av de barn 0–som de senaste två åren37 fått avslag med motiveringen att grundläggande behov inte uppnår mer än i genomsnitt, med vårt förslag i stället kommer att få bifall vid en ny ansökan. Att detta antal är rimligt understöds av att den förväntade ökningen motsvarar 37Försäkringskassan (2020). Rapport – Indikatorer för att följa utvecklingen av assistans- ersättningen. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag cirka hälften av den minskning av antal barn med assistansersättning som skett –2019. Det är också värt att notera att dessa 400 barn redan är inkluderade i de 800 barn som beräknas kunna kvalificera sig för personlig assistans genom våra förslag om nya grundläggande behov. Samma barn berörs av bägge förslagen. De barn som får assistansersättning antas få i genomsnitt samma antal timmar som de barn i samma åldersgrupp som redan har per- sonlig assistans. –2020 hade åldersgruppen 0– i genomsnitt . Eftersom vårt förslag syf- tar till att inkludera fler barn i assistansersättningen så förväntar vi oss att barn med relativt sett mindre omfattande behov, jämfört med dagens barn i assistansersättningen, får assistansersättning. Detta in- nebär att troligtvis är en överskattning. Med anledning av att många av de barn som genom våra förslag förväntas kvalificera sig för statlig personlig assistans har andra insatser förväntar vi oss att alla barn inte ansöker om statlig assistans när förändringarna träder i kraft. Vi förväntar oss att de barn som har exempelvis personlig assistans i stället kommer att ansöka när deras tidsbegränsade beslut går ut. Med an- ledning av detta förväntar vi oss att implementeringen kommer att pågå under 3–. Om detta stämmer kommer antalet barn med assistansersättning öka med 85–150 barn under 3–till följd av förslaget. Antal barn som kommer in i den kommunala assistansen År 201938 hade 5 844 barn 0–och cirka 7 650 barn 13–in- satser enligt LSS och mer än hälften av barnen 0–fick insatserna avlösarservice (2 640 barn) och korttidsvistelse (2 780 barn). Vissa av barnen får mer än en insats och antalet insatser ökar med åldern. Enligt en kartläggning från hade cirka en tredjedel av de barn som har avlösarservice även insatsen korttidsvis- telse.39 Det är inte alla de barn som har insatser enligt LSS som kom- mer att kvalificera sig till insatsen personlig assistans utan bara de barn som har de mest omfattande behoven och där korrigeringen av föräldraavdraget leder till att barn kvalificerar sig för personlig assi- 38Den senaste statistiken från är , vi har statistik för åldersgruppen 0–och 13–. 39Socialstyrelsen, underlag till lägesrapporten . Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag Det är därför troligt att de barn som har mest omfattande in- satser enligt LSS också är de barn som mest sannolikt kommer kva- lificera sig till insatsen personlig assistans. hade 5 844 barn i åldrarna 0–minst en LSS insats, varav 838 barn () hade insatsen personlig assistans. Van- ligaste insatserna bland barn var avlösarservice, korttidsvistelse och personlig assistans. Vi antar därför att de barn som kommer att kva- lificera sig för personlig assistans har endera avlösarservice eller korttidsvistelse. Vi antar också att de barn som kommer att kvalifi- cera sig för personlig assistans har behov av större omfattning än ett genomsnittligt barn som beviljats insatser enligt LSS. Med vårt förslag antas av barnen, sammanlagt cirka 46040 barn i åldrarna 0–11, komma in i den kommunalt finansi- erade personliga assistansen (tabell 11.3). De barn som går över an- tas ha en omfattning av sin tidigare insats som är högre än genomsnittet. Vi antar att dessa barn kommer att få personlig as- i samma omfattning som de barn som redan befinner sig i den kommunala personliga assistansen. Detta innebär att de får i genom- snitt med hänsyn tagen till det nya föräldra- avdraget. Genom att dessa barn beviljas personlig assistans minskar antalet barn i insatserna avlösarservice och korttidsvistelse med upp- skattningsvis 264 och 278 barn (av respektive grupp). Tabell 11.3 Antal barn som kommer in i den kommunala assistansen Antal barn som fick Barn som övergår till Källa: och egna beräkningar. Antal timmar extra för barn som redan har personlig assistans Genom vårt förslag om föräldraavdrag kan också de barn som redan har personlig assistans få fler timmar om de ansöker om det. Vårt förslag berör cirka 3 985 barn i åldrarna 0–17. Enligt Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning var det 1 266 barn i åldrarna 0– 40Där en tredjedel av de som kommer från avlösarservice även räknas ha även korttidsvistelse. Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag som fick insatsen personlig assistans enligt LSS. Enligt statistik från för var det 2 166 barn i åldrarna 0–som fick insatsen personlig assistans enligt social- försäkringsbalken. För att kunna uppskatta hur många timmar extra assistans vårt förslag innebär så måste vi uppskatta storleken av det avdrag för det normala föräldraansvaret som görs . Ingen statistik över storle- ken på det normala föräldraansvaret finns hos vare sig Försäkrings- kassan eller hos . Vi baserar våra beräkningar på statistik från på antalet använda timmar med assistansersättning baserat på genomsnittligt använda timmar per dag för åldersgrupperna 141–, 7–, 13–och 22–.