sou · H9B36d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredaren ska särskilt beakta de förslag som Försvarsberedningen lämnat i fråga om regionalt samarbete samt i fråga om utvecklingen av vilket ansvar som statliga myndigheter bör har för beredskaps- frågor. Behov av att se över statens ansvar för hälso- och sjukvårdens beredskap Utredaren ska, med utgångspunkt i ansvarsprincipen, se över statens ansvar för beredskapen inom hälso- och sjukvården och vid behov lämna förslag till förändringar eller förtydliganden av det statliga ansvaret. I detta ligger bl.a. att se över de statliga myndigheternas uppdrag inom området och vid behov lämna förslag till förändringar eller förtydliganden. Vidare ska utredaren se över behoven av att tydliggöra vilket stöd från staten som landstingen kan förvänta sig i arbetet med att förbättra beredskapen inom hälso- och sjukvården och vid behov lämna sådana förslag. Privata aktörers ansvar för hälso- och sjukvårdens beredskap behöver ses över Utredaren ska se över ansvaret för de delar av hälso- och sjukvården där privata aktörer har ett direkt ansvar, främst vad gäller för försörj- ningen av läkemedel i öppenvården och delar av den övriga läkemedels- kedjan. Vid behov ska utredaren lämna förslag till förtydliganden eller förändring av ansvaret i läkemedelskedjan för läkemedelstillverkare, partihandlare samt öppenvårdsapotek och andra privata aktörer i apoteksledet. Utredaren ska kartlägga i vilken utsträckning hälso- och sjuk- vården i övrigt är beroende av privata aktörer för att kunna hantera allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap. Kartlägg- ningen ska bl.a. belysa om det finns områden, t.ex. transporter, för- sörjningen av läkemedel till sjukhus, försörjningen av medicintek- nisk utrustning och försörjning av andra varor, där beroendet är särskilt stort. Kartläggningen bör även avse sjukhus och andra hälso- och sjukvårdsinrättningar som drivs av privata aktörer. Utredaren ska kartlägga vilka krav landstingen ställer på privata aktörer vid allvarliga händelser i fredstid och vid höjd be- redskap samt om och i så fall hur dagens situation påverkar hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera sådana händelser. Vid behov ska utredaren se över vilka krav som bör ställas på privata aktörer i denna typ av situationer och vilka förutsättningar som gäller för lands- tingen om de vill ställa sådana krav. Vid behov ska utredaren lämna förslag till förändringar. En ändamålsenlig reglering för allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap Utredaren ska analysera om befintliga författningar av betydelse för beredskap inom hälso- och sjukvården i fredstid och under höjd beredskap är ändamålsenliga. Vid behov ska utredaren lämna förslag till ändringar i syfte att säkerställa att det finns ett ändamålsenligt regelverk för att kunna vidta nödvändiga åtgärder. I uppdraget ingår att se över behoven av en mer flexibel lagstift- ning vid allvarliga hälsohot med konsekvenser för samhället. Utre- daren ska bl.a. pröva om enbart vissa av smittskyddslagens bestäm- melser bör vara tillämpliga vid en viss allmänfarlig sjukdom i vissa situationer. I uppdraget ingår att se över behovet av beredskapsbemyndigan- den. I detta ingår särskilt att analysera vilka praktiska, tidsliga och andra förutsättningar som bör vara uppfyllda för att bemyndigan- dena ska kunna tillämpas. Utredaren ska analysera konsekvenserna om staten tar över eller styr prioriteringar i frågor som normalt sett ligger inom huvudmännens ansvarsområde. Vidare ska utredaren överväga alternativa åtgärder för att hantera de behov som bemyn- digandena är tänkta att tillgodose. Utredaren ska, mot denna bakgrund, pröva om de beredskaps- bemyndiganden som finns i hälso- och sjukvårdslagen, smittskyddslagen och läkemedelslagen är ändamålsenligt utformade och tillräckliga. Vid behov ska utredaren lämna förslag till föränd- ringar eller förtydliganden av bemyndigandena eller föreslå nya be- myndiganden. Vid analysen av hur bemyndigandena bör utformas ska utredaren beakta att det kan finnas behov av olika regelverk vid allvarliga händelser i fredstid respektive höjd beredskap. Förhållan- det till övriga bemyndiganden på hälso- och sjukvårdsområdet ska belysas. Utredaren ska, så långt det är möjligt, utgå från den ansvars- princip som ligger till grund för krisberedskapen. Vidare ska utreda- ren pröva om det finns behov av beredskapsbemyndiganden i någon annan lag inom hälso- och sjukvårdsområdet och vid behov lämna sådana förslag. Utredaren ska föreslå en beredskapsreglering med stöd av respek- tive bemyndigande. Utredaren ska i detta arbete skilja på bestäm- melser som kan behövas vid allvarliga händelser i fredstid och sådana som kan behövas under höjd beredskap. Utredaren ska, utifrån kartläggning och analys, utarbeta en nationell färdplan för hur beredskapen inom hälso- och sjukvården ska kunna utvecklas avseende allvarliga händelser i fredstid, inklusive hälsohot och terroristattentat, respektive höjd beredskap. Färdplanen ska innehålla dels förslag på en långsiktig och övergripande inriktning för arbetet, dels förslag på prioriterade insatser och åtgärder på kort sikt. Syftet med färdplanen ska vara att stödja landstingens arbete med att stärka sin förmåga att hantera allvarliga händelser i fredstid och under höjd beredskap och underlätta återupptagandet av planer- ingen för det civila försvaret. Utredaren ska vid genomförandet av uppdraget särskilt beakta det kommunala självstyret. I detta ligger bl.a. att analysera eventuella för- slag i förhållande till regeringsformen och kommunallagen. Författ- ningsförslag Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som uppdraget kräver. I uppdraget ingår att lämna konsekvensbedömningar av de förslag som ges. I synnerhet ska konsekvenserna för huvudmännen, patien- terna och staten beskrivas. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, landstingen eller kommunerna ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. Om förslagen medför kostnadsök- ningar för stat, landsting eller kommuner ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Om något av förslagen kommer att påverka det kommunala självstyret ska dess konsekvenser samt de särskilda av- vägningar som föranlett förslaget särskilt redovisas. Utredningen ska, vid sina avvägningar, beakta den administrativa börda och de eko- nomiska konsekvenser som kan uppkomma för privata aktörer. Om förslagen har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män, eller särskilt berör kvinnor eller män, flickor eller pojkar, ska kon- sekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Förslagens konse- kvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Om betänkandet innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i enlighet med 15 a § samma förordning. Samråd och redovisning av uppdraget Arbetet ska präglas av ett utåtriktat och inkluderande arbetssätt. Ut- redaren ska samråda med myndigheter med uppgifter som berör uppdraget och andra berörda aktörer. Utredaren ska samråda med Kommuner och Landsting, företrädare för landstingen samt företrädare för patienter och professionen. I relevanta delar ska ut- redaren även samråda med företrädare för den kommunala hälso- och sjukvården och privata aktörer som bedriver verksamhet inom hälso- och sjukvårdsområdet. Utredaren ska samråda med Utredningen om näringslivets roll i totalförsvaret (dir. 2018:64), Utredningen om samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:1) och andra pågående utredningar med betydelse för uppdraget. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga hän- delser i fredstid och höjd beredskap (dir. 2018:77). Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . Utredaren får nu även i uppdrag att överväga och analysera vilka åtgärder som behövs för att förebygga och hantera situationer med brist på hälso- och sjukvårdsmaterial under förhållanden då inte någon allvarlig händelse i övrigt påverkar försörjningen. Uppdraget omfattar även motsvarande frågor när det gäller läkemedel. Utredaren får vidare i uppdrag att analysera vissa frågor om hanteringen av jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen. Utredaren får också förlängd tid för uppdraget till och ska lämna en del- redovisning . uppstod problem med hälso- och sjukvårdens materialförsörjning i fem landsting i samband med att en ny leveran- tör, som hade upphandlats av landstingen gemensamt, övertog an- svaret för leveranser av förbrukningsmaterial. rialbristen medförde snabbt konsekvenser för vården och ledde bl.a. till att planerade operationer ställdes in och att flera av de berörda landstingen gick in i stabsläge. Även statliga myndigheter involvera- des i hanteringen av situationen, exempelvis arbetade med att göra lägesbedömningar och anordna samverkanskonferen- ser. Även andra myndigheter såsom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Inspektionen för vård och omsorg () berördes. Materialbristen och dess följder visar på en generell sårbarhet i hälso- och sjukvårdens materialförsörjning och på att det finns ett behov av att se över vilka åtgärder som bör vidtas i syfte att dels före- bygga att liknande situationer inträffar igen, dels stärka förmågan att hantera situationer som trots allt uppstår. Den grundläggande mate- rialförsörjningen är också grunden till hälso- och sjukvårdens för- måga att hantera allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Exempel på frågor som behöver belysas är betydelsen av kravställ- ning och utformning i övrigt när det gäller landstingens upphand- lingar, planering och genomförande av leverantörsbyten och behovet av lagerhållning hos hälso- och sjukvården. Det kan inte uteslutas att liknande problem kan uppstå i läkemedelsförsörjningen, även om det finns skillnader i regelverk och distributionsvägar jämfört med distri- butionen av hälso- och sjukvårdsmaterial. Utredningens uppdrag enligt de ursprungliga direktiven (dir. 2018:77) handlar om hälso- och sjukvårdens beredskap och för- måga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Regeringen bedömer att uppdraget bör utvidgas till att omfatta situa- tioner där det inte finns några yttre störningar i samhället som inver- kar negativt på försörjningen av läkemedel och hälso- och sjukvårds- material. –analysera och överväga åtgärder för att stärka försörjningsked- jorna till hälso- och sjukvården under mer vardagliga förhållanden och inte enbart kopplat till allvarliga händelser i fredstid eller höjd beredskap, –i fråga om läkemedel lägga tyngdpunkten på åtgärder som kan vidtas av landstingen och de aktörer som svarar för försäljning och distribution av läkemedel till hälso- och sjukvården, och –föreslå de åtgärder inklusive eventuella förslag till författnings- ändringar som översynen föranleder. Det finns därtill behov av att ytterligare utvidga uppdraget till att omfatta vissa frågor kring hantering av jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen. En bakgrund till utvidgningen av uppdraget i denna del finns i 2017:27 Översyn av bered- skapszoner. –analysera rättsläget kring hantering av jodtabletter inom ramen för kärnenergiberedskapen genom att utreda ansvaret för upp- handling, lagerhållning, kompletterings-och extrautdelning samt rätten att rekommendera intag av jodtabletter, och –föreslå hur dessa frågor ska lösas. Förlängd tid för uppdraget och delredovisning av vissa frågor om det civila försvaret Enligt de ursprungliga direktiven ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Om utredaren anser att det är lämpligt får dock vissa frågor eller delar av uppdraget redovisas . En delredovisning med följande innehåll ska läm- nas : –Utredaren ska redovisa en analys av de åtgärdsförslag avseende det civila försvaret som Försvarsberedningen, Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap (MSB) och Försvarsmakten har redo- visat när det gäller hälso- och sjukvården. –I detta ligger att utredaren ska göra en bedömning av den över- gripande inriktning som hälso- och sjukvården behöver för att möta de utmaningar som finns för det civila försvaret. –Utredningen ska bl.a. föreslå en prioritetsordning för de områden där det krävs insatser samt vilka kostnader och övriga konsekvenser detta ger upphov till. –I de fall där det är möjligt ska utredaren beräkna och redovisa kost- nadsbedömningar för de föreslagna åtgärderna och bedöma i vilken utsträckning respektive åtgärdsförslag är ekonomiskt skalbart. –Om utredaren bedömer att ytterligare underlag behöver tas fram ska det anges. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga hän- delser i fredstid och höjd beredskap (dir. 2018:77). Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas . Utredningen fick tilläggsdirektiv och över- lämnade delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23) som bl.a. innehåller bedömningar i fråga om hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. Uppdraget utvidgas nu på så sätt att utredningen ska beakta erfaren- heter av utbrottet av sjukdomen covid-19 under det fortsatta utred- ningsarbetet. Uppdraget ska i stället redo- visas slutligt . Utredningen ska dock lämna en delredovisning av de delar som avser för- sörjning av hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel. Erfarenheter av utbrottet av covid-19 som bör beaktas i utredningsarbetet Utbrottet av covid-19 har fått stora konsekvenser för hälso- och sjukvården och föranlett ett flertal åtgärder från regeringens, myn- digheternas, regionernas och kommunernas sida. Flera uppdrag har beslutats som rör beredskapsområdet och försörjningsfrågor. Här kan särskilt nämnas uppdrag till om att stärka bered- skapsarbetet, om att bistå regionerna genom att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och annat material respektive medicinteknisk utrustning, om fördelning av sjukvårdsmaterial och om en samordningsfunktion för intensivvårdsplatser. har även fått i uppdrag att ge förslag på hur myndigheten kan stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov orsakade av utbrottet av covid-19. När det gäller tillgången till läkemedel har Läkemedels- verket bl.a. fått i uppdrag att öka samordningen för att säkra till- gången till sådana läkemedel som bedöms vara av central betydelse vid eventuella störningar till följd av spridningen av det nya corona- viruset. En särskild reglering av möjligheten att hämta ut recept- belagda läkemedel har införts. har tillsammans med fem andra myndigheter fått i uppdrag att samordna genom- förandet av en s.k. JEE, vilket är en utvärdering av svensk beredskap mot gränsöverskridande hälsohot. Utredningen ska under sitt fortsatta arbete beakta erfarenheter och resultat av dessa och andra uppdrag som är av betydelse för de frågor som ingår i utredningens uppdrag. I Försvarsberedningens rapport – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) anges som utgångspunkt för planeringen och grunden för totalförsvarets samlade förmåga en förmåga att motstå allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under del av dessa . Eftersom det är osäkert huruvida leveranser kommer att kunna nå vid en säkerhetspolitisk kris i som sträcker sig än framför Försvarsberedningen att det i ett sådant läge kan krävas en omställ- ning för att öka den inhemska produktionen av t.ex. livsmedel. Reger- ingen bedömer att det också behövs ett längre tidsperspektiv än när det gäller hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera kriser och tillgodose behovet av läkemedel och tjänster, vilket utred- ningen ska beakta i sitt arbete. Det måste också beaktas att för- brukningen av läkemedel, skyddsutrustning och förbrukningsmate- rial m.m. kan vara betydligt högre som en kris på- går än i normalläget. Arbetet med det svenska samhällets krisberedskap utgår från an- svarsprincipen som innebär att den som har ansvar för en verksam- het under normala förhållanden har motsvarande ansvar under kris- och krigssituationer. Ansvarsprincipen innebär också att alla aktörer ska stödja och samverka med varandra. Regioner och kommuner är huvudmän för hälso- och sjukvård i . Regionernas ansvar för att erbjuda hälso- och sjukvård framgår av 8 kap. hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30), HSL. Regionerna ska till kommunerna avsätta de läkarresurser som behövs för att enskilda ska kunna erbjudas en god hälso- och sjukvård i bland annat särskilt boende och hemsjuk- vård. Kommunerna ansvarar enligt 12 kap. HSL för hälso- och sjuk- vård åt personer som bor i vissa boendeformer m.m. och får även i vissa andra situationer bedriva hälso- och sjukvård, t.ex. hemsjukvård. I kommunerna ska det finnas medicinskt ansvariga sjuksköterskor. Vid hanteringen av utbrottet av covid-19 har det framkommit ett stort behov av nationell och regional samordning och även omför- delning av resurser mellan olika aktörer. Flera regeringsuppdrag har därför lämnats till när det gäller samordning, inköp och fördelning av resurser. Dessa frågor behöver ges stor uppmärk- samhet i det fortsatta utredningsarbetet. Även det ökade behovet av skyddsutrustning inom den kommunala omsorgen vid en pandemi behöver beaktas. Det bör beaktas att det uppdrag som Arbetsmiljö- verket nu har för att bidra till att säkerställa tillgången till skyddsut- rustning under utbrottet av covid-19 endast ska vara av tillfällig karaktär. En särskild fråga som utredaren ska analysera är vilka möj- ligheter som bör finnas att omfördela läkemedel och sjukvårdsmate- rial från en enskild aktör, oavsett om vårdgivaren har vårdavtal med regionen eller inte. En annan viktig fråga är tillgången på personal som har den kom- petens som krävs för de vårdbehov som ska tillgodoses i en krissitua- tion, inklusive vid stora utbrott av smittsamma sjukdomar. Utbrottet av covid-19 har medfört ett ökat behov av vårdinsatser och således även av personal. Det gäller i synnerhet personal med intensivvårds- utbildning, men även andra personalkategorier på såväl som regional nivå. har sjukskrivningarna ökat bland dem som arbetar inom vården och omsorgen. På flera håll har vårdgivare under pågående krissituation utbildat hälso- och sjukvårdspersonal i basal intensivvård. I syfte att skapa en bättre förberedelse inför en framtida krissituation behövs det en analys av hur hälso- och sjuk- vårdens behov av personal med adekvat kompetens kan tillgodoses på ett mer effektivt sätt vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap, t.ex. genom regelbunden utbildning och övning av hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar i en annan verksam- het. Det kan också handla om snabbutbildning av personal för att kunna delta i vård av patienter med smittsamma sjukdomar eller med trauman. Utbrottet av covid-19 har vidare aktualiserat behovet av att snabbt kunna kalla in hälso- och sjukvårdspersonal som inte är anställd i kommunen och regionen. Förutsättningarna för kommu- ner och regioner att ta i anspråk sådan hälso- och sjukvårdspersonal bör analyseras. Det kan konstateras att covid-19 har drabbat ett stort antal äldre i särskilda boendeformer. Det är viktigt att det finns en bered- skapsplanering som även omfattar den kommunala hälso- och sjuk- vården och omsorgen. Vid genomförandet av uppdraget behöver också samspelet mellan hälso- och sjukvård och omsorg och regional hälso- och sjukvård, såsom primärvården, regional ASIH- verksamhet (avancerad sjukvård i hemmet), akutsjukvården, sluten- vården och smittskyddet beaktas. Hanteringen av utbrottet av covid-19 har fört med sig en mycket ansträngd situation globalt när det gäller tillgången på skyddsmaterial, medicinsk teknik, läkemedel, komponenter och förbrukningsmate- rial. I ansvarar regioner och kommuner för att säkerställa tillgången till den utrustning som behövs för att bedriva hälso- och sjukvården och den kommunala omsorgen. Det kan dock konsta- teras att är ett av många länder som saknar omfattande lager, och såväl offentlig som privat sektor har i hög grad förlitat sig på de globala värdekedjorna för produktion och distribution av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial. Den uppkomna situationen, med en nationell utbudsbrist som är en konsekvens av globala värdeked- jor som försvårar omställning till inhemsk produktion samt en massiv global efterfrågeökning, har förstärkts av olika typer av handels- hinder såsom olika länders införande av exportrestriktioner, ned- stängning av produktionskapacitet och störningar i de globala frakt- Även detta är erfarenheter som behöver beaktas i utred- ningens fortsatta arbete. Utredaren ska, utöver vad som framgår av tidigare direktiv, –beakta erfarenheter och resultat av uppdrag och andra regerings- beslut som är av betydelse för de frågor som ingår i utredningens uppdrag, –beakta ett längre tidsperspektiv än när det gäller hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera kriser och tillgodose beho- vet av läkemedel och tjänster och också beakta att förbrukningen av läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial kan vara betydligt högre än normalt som en kris pågår, –lägga stor vikt vid frågor om nationell och regional samordning och omfördelning av resurser mellan olika aktörer, –analysera och vid behov lämna förslag om vilka möjligheter som bör finnas att omfördela läkemedel och sjukvårdsmaterial från en enskild aktör, oavsett om vårdgivaren har vårdavtal med regionen eller inte, –analysera och lägga fram förslag på hur hälso- och sjukvårdens behov av personal med adekvat kompetens kan tillgodoses på ett mer effektivt sätt vid allvarliga händelser i fredstid och höjd bered- skap, –analysera förutsättningarna för kommuner och regioner att ta i anspråk hälso- och sjukvårdspersonal som inte är an- ställd i kommunen eller regionen och vid behov lämna förslag om detta, –vid genomförandet av uppdraget beakta samspelet mellan kom- munal hälso- och sjukvård och omsorg och regional hälso- och sjukvård, såsom primärvården, regional ASIH-verksamhet, akut- sjukvården, slutenvården och smittskyddet, och –beakta hur utbrottet av covid-19 påverkat de globala värdeked- jorna och hur detta i sin tur påverkat tillgången till läkemedel och hälso- och sjukvårdsmaterial i . Redovisning av deluppdraget om tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel Under rubriken av läkemedel och annan sjukvårds- materiel i dir. 2018:77 anges att utredaren ska se över nuvarande ord- ning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser i fredstid respek- tive under höjd beredskap. Utredaren ska bl.a. analysera de föränd- ringar som skett på apoteksmarknaden i samband med och efter omregleringen 2009 och när det gäller regionernas försörjning av läke- medel och medicintekniska produkter. Mot bakgrund av analysen ska utredaren se över behoven av insatser för att säkerställa tillgången till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel som är nöd- vändiga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Utredaren ska också se över den nuvarande beredskapslagringen och identifiera och pröva alternativa modeller. Av dir. 2018:77 framgår också att utredaren ska se över ansvaret för de delar av hälso- och sjukvården där privata aktörer har ett direkt ansvar, främst vad gäller försörjningen av läkemedel i öppenvården och delar av den övriga läkemedelskedjan. Utredaren ska lämna de för- slag till förtydliganden eller förändring som behövs i fråga om an- svaret i läkemedelskedjan för läkemedelstillverkare, partihandlare samt öppenvårdsapotek och andra privata aktörer i apoteksledet.