sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Den enskilda kan alltså redan innan fått ta del av uppgifterna uppmärk- samma om de uppgifter som lämnas är korrekta. Trots det är det inte sannolikt att ett bidragshushåll hinner vidta några åtgärder före beslut är fattat. I den utsträckning uppgifter från arbetsgivardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer inte stämmer överens med den enskildas inkomst av tjänst är det därför troligt att detta uppmärksammas först efter beslut är fattat. Ett be- slut måste därför kunna ändras. Det gäller förstås också om det på annat sätt än genom att den enskilda har invändningar mot uppgifter i dessa arbetsgivardeklarationer framkommer att uppgifter som legat till grund för beslut varit felaktiga. Det är viktigt att sådana ändringar kan göras på ett smidigt sätt, och om möjligt också skyndsamt så att felaktiga utbetalningar kan åtgärdas snabbt, och om möjligt helst för- hindras. Förslag till regler om ändring av tidigare fattade beslut be- skrivs i avsnitt 8.7 nedan. 8.5Betalningsbelopp bestäms i särskilda omräkningsbeslut Utredningens förslag: En bidragsskyldigs betalningsbelopp ska räknas om i samband med att nya uppgifter från arbetsgivardeklarationer och förenklade arbetsgivardeklarationer finns tillgängliga. Dessa särskilda omräkningsbeslut ska kunna fattas utan föregående underrättelse. Förslag om nytt inkomstunderlag Liksom bidragsgrundande inkomst föreslås den betalningsgrundande inkomsten, och därmed bidragsskyldigas betalningsbelopp beräknas och beslutas i särskilda omräkningsbeslut en gång . Sådana beslut ska i likhet med de som gäller bostadsbidrag kunna fattas utan föregående underrättelse. Av samma skäl som anges i föregående av- snitt behöver också regler finnas som möjliggör en smidig och skynd- sam ändring av dessa beslut om den bidragsskyldiga visar att de in- komstuppgifter som legat till grund för beslutet inte överensstämmer med den faktiska inkomsten. Enligt nuvarande regelverk ska en omprövning av betalnings- beloppet göras grundat på det beslut som fattats föregående år om slutlig skatt för inkomståret dessför- innan. Den årliga omprövningen innefattar även ärenden där betal- ningsskyldigheten har bestämts genom en skälighetsbedömning. En skälighetsbedömning av betalningsskyldigheten ska göras när det är uppenbart att den bidragsskyldiga inte utnyttjar sin förvärvs- förmåga och inte heller har godtagbara skäl för att inte göra det. Regeln om att beslut om betalningsbelopp ska omprövas bort- faller av naturliga skäl när särskilda omräkningsbeslut fattas . Utredningen har därför funnit skäl att särskilt uttala att be- slut om skälighetsbedömning av betalningsskyldigheten, ska omprövas när förhållanden ändras som påverkar bedömningen. Detsamma gäller beslut som fattas enligt den föreslagna bestämmelsen om skälighets- bedömning av betalningsbeloppet om betalningsförmågan uppenbar- ligen avviker från den som tillgängliga inkomstuppgifter visar (se av- snitt 8.3). Av samma skäl som att betalningsskyldigheten behöver justeras, i samband med att nya uppgifter från arbetsgivardeklarationer finns tillgängliga, ska också utfyllnadsbidragets storlek kunna ändras genom särskilda omräkningsbeslut. Liksom föreslås dock att sådana ändringar inte ska få genomslag retroaktivt. Förslag om nytt inkomstunderlag 8.6Beräkning och utredning av inkomster inom ramtiden Utredningens bedömning: Den vanligaste inkomsttypen för så- väl betalningsskyldiga som bostadsbidragshushåll är inkomst av tjänst. Användningen av inkomstuppgifter från arbetsgivardeklara- tioner och förenklade arbetsgivardeklarationer kommer därför innebära att såväl inkomstnivåer som inkomsternas fördelning kommer att finnas tillgängliga i stor utsträckning och med hög tillförlitlighet för utan något behov av handläggning eller utredning. Även vissa andra inkoms- ter kan , eller kan med utökad informationsinhämt- ning, göras tillgängliga för beräkning av inkomster på ett tillförlitligt sätt. Ett system baserat på månatliga inkomster kommer dock i flera situationer kräva att inkomstuppgifter hämtas in direkt från den sökande eller den betalningsskyldiga. Sådana uppgifter behö- ver alltid rimlighetsbedömas och i många fall kontrolleras. Sådana rimlighetsbedömningar och kontroller behöver utgå från vissa grundläggande principer, som kan vara olika för olika inkomst- typer, som understödjer systemets grundläggande funktion att vara träffsäkert och baserat på aktuella historiska inkomster. Utredningen har tagit del av ett relativt omfattande statistiskt mate- rial avseende inkomstuppgifter i arbetsgivardeklarationer. Utifrån uppgifter om mottagare av bostadsbidrag och bidragsskyldiga har vi kartlagt inkomstmönster hos de båda grupper som berörs av våra förslag. En beskrivning ges i avsnitt 3.3. Våra analyser visar också att arbetsgivardeklarationerna har en god överensstämmelse med den in- komst av tjänst som senare utgör underlag för beslut om slutlig skatt. I de flesta fall finns det alltså goda skäl att tro att inkomstupp- gifter från arbetsgivardeklarationer kommer att vara tillräckliga för att beräkna och besluta om bidragsgrundande och betalningsgrun- dande inkomst. På motsvarande sätt finns det ytterligare inkomst- typer som bör kunna låta automatiskt ingå, kor- rekt fördelade , i beräkningarna. Det kommer dock att finnas vissa typer av inkomster (och utgifter som är avdragsgilla) som inte på samma sätt kommer att kunna hämtas in genom informations- Förslag om nytt inkomstunderlag överföring från eller annan tredje part. Det handlar om vissa begränsade inkomster inom inkomstslaget tjänst, avdrag i in- komstslaget tjänst, merparten av uppgifter om inkomst av närings- verksamhet och vissa andra inkomster. bedöms svårigheterna att på ett tillförlitligt sätt beräkna månatliga överskott i inkomstslaget näringsverksamhet vara så stora att utredningen har föreslagit att alla inkomstprövningar där sådana överskott förekommer ska göras enligt nuvarande regler. Grundprincipen bör för alla övriga inkomster och utgifter vara att de fördelas enligt kontantprincipen och att såväl stor- leken på inkomsterna och utgifterna som deras fördelning ska rimlighetsbedömmas. En sådan rimlighetsbedömning kan, bero- ende på hur och hur mycket de påverkar beräkningarna, göras med olika högt ställda krav på utredning och underlag. Det kan handla om allt från att uppgifter som den enskilda lämnar kan godtas utan vidare utredning om de handlar om tillkommande mindre inkomster till ingående utredning med underlag från tredje part för att verifiera en betydande inkomstnedgång eller stora avdragsgilla utgifter. Det bör påpekas att även ska göra en rimlighets- bedömning av inkomstuppgifter från personer som söker bostads- bidrag. Kompetens kring hur sådana bedömningar ska göras, som både kräver uppgifter om arbets-, hushålls- och bostadssituation och viss kunskap om skatteregler, finns således redan upparbetad inom . I och med att ett månadsbaserat system kräver fördelning av inkomster och utgör underlag för slutliga beslut innan har beslutat om slutlig skatt behöver dock stödet för dessa bedömningar utvecklas. Det är inte utredningens uppgift att i detalj beskriva hur bedöm- ningarna ska göras. Utredningen redovisar dock här hur bedöm- ningar kan göras i vissa situationer på hur olika typer av inkomster kan utredas och beräknas . Utredningen vill under- stryka att det är till stor fördel om uppgifter om inkomster tas om hand skyndsamt, då det kan innebära att beslut om bostadsbidrag och betalningsbelopp blir korrekta och att felaktiga beslut kan rättas efter att de fattas. På så sätt kan felaktiga utbetalningar eller betalningskrav undvikas eller i alla fall regleras så att reglernas syfte uppnås och skuldsättning undviks. Detta förutsätter, vid sidan av en snabb handläggning, att enskilda uppfyller sin anmäl- ningsskyldighet så skyndsamt som möjligt. Förslag om nytt inkomstunderlag skyldighet föreskriver en skyndsam anmälan, men utredningen vill poängtera att bör göra bidragshushåll och bidrags- skyldiga ytterligare uppmärksamma på detta för att felaktigheter ska kunna undvikas. Den sökande eller bidragsskyldiga anmäler att den inkomst av tjänst som framgår av arbetsgivardeklarationer inte är korrekt Det förekommer att de inkomstuppgifter som utbetalare lämnar i arbetsgivardeklarationer inte överensstämmer med den inkomst som en person faktiskt har. Det förekommer också att en utbetalare inte alls lämnar inkomstuppgifter trots att sådana uppgifter ska lämnas. Den som ansöker om bostadsbidrag eller har bostadsbidrag och får ett omräkningsbeslut för en månad ska vara skyldig att anmäla om de uppgifter som hämtats från arbetsgivardeklarationer inte överens- stämmer med överskottet i inkomstslaget tjänst beräknat för respek- tive månad. Samma anmälningsskyldighet gäller också för den som är bidragsskyldig. I de fall uppgifterna från arbetsgivardeklarationer i ovan nämnda situationer inte är korrekta kan en sådan anmälan alltså komma in från den enskilda. Den inkomst som den enskilda hävdar att hen har kan vara högre eller lägre än den som framkommer av arbetsgivardeklarationer. Är den riktiga inkomsten högre än den som framgår av arbets- givardeklarationer bör ställa frågor till den enskilda om orsaken till avvikelsen för att dels utesluta att den enskilda miss- uppfattat vilka uppgifter som ska ingå i inkomstslaget tjänst, dels få kunskap om det finns skäl att tro att avvikelsen kan komma att upp- komma återkommande eller om det är en engångsföreteelse. Försäk- ringskassan kan lämpligen upplysa den enskilda om att hen kan vända sig till utbetalaren och begära att uppgiften ändras. Därefter bör lägga den korrekta uppgiften till grund för det aktuella beslutet och för de därpå följande besluten för vilka inkoms- ten från den kalendermånad som innehöll inkorrekta uppgifter ingår i ramtiden. Ger den enskilda upplysningar som tyder på att motsva- rande avvikelse kan uppkomma ytterligare kalendermånader därefter (månader som ännu inte ingått i ramtiden för något beslut) kan justera även dessa i samband med att de infaller . Förslag om nytt inkomstunderlag Är den riktiga inkomsten lägre än den som framgår av arbets- givardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer bör För- säkringskassan även då ställa frågor till den enskilda om orsaken till avvikelsen. Även här syftar frågorna till att utesluta missuppfattningar om vad som ingår i inkomstslaget. I dessa situationer behöver dock också göra en bedömning om de uppgifter som den enskilda lämnar är trovärdiga. I vart fall om avvikelsen är bety- dande bör också begära att den enskilda visar, till exempel med lönebesked eller liknande, att den uppgift som hen hävdar är korrekt. kan också ta kontakt med ut- betalaren för att utreda vilken uppgift som är korrekt. Bedömer För- säkringskassan att den nya inkomstuppgiften är korrekt ska denna läggas till grund för de beslut som grundas på den inkomstmånaden. Den sökande eller bidragsskyldiga har annan inkomst än sådan som framgår av arbetsgivardeklarationer I vissa situationer, exempelvis när någon får en inkomst av tjänst som utbetalaren inte är skyldig att lämna arbetsgivardeklarationer för, kan en person ha inkomster av tjänst som inte framgår av arbets- givardeklarationer. Inkomsterna kan också vara sådana som inte är beskattningsbara, eller inte beskattningsbara i . Hushåll med bostadsbidrag och bidragsskyldiga är skyldiga att anmäla sådana in- komster till . När en sådan anmälan kommer in bör ställa frågor till den enskilda för att säker- ställa att den anmälda inkomsten är en sådan inkomst som ska räknas med i den bidragsgrundande respektive betalningsgrundande inkoms- ten. bör också efterfråga uppgifter om hur varak- tig den aktuella inkomstkällan kommer att vara samt om inkomsten framöver kan komma att rapporteras i arbetsgivardeklarationer. Hand- lar det om en endast tillfällig inkomst, som påverkar månadsinkoms- ten en, två eller högst , bör lägga till dessa inkomster och låta dem ingå i beräkningen de kalendermånader inkomsten ingår i ramtiden. Är det fråga om en mer varaktig inkomst och den inte heller förväntas ingå i framtida rapportering i arbets- givardeklarationer bör inkomsten läggas till kalendermånadsinkoms- terna tills vidare. Den enskilda är därefter anmälningsskyldig om in- komsten bortfaller eller förändras. Förslag om nytt inkomstunderlag I den bidragsgrundande inkomsten ingår också vissa andra in- komster än de som beskattas i inkomstslaget tjänst och som inte heller beskattas i något annat inkomstslag. I den mån dessa inkomster inte kan hämtas in från tredje part, och därmed är anmälningspliktiga och meddelas av den enskilda, bör dessa hanteras på samma sätt som beskrivs ovan avseende inkomst av tjänst som inte rapporteras i arbetsgivardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer. Den sökande eller bidragsskyldiga har avdrag i inkomstslaget tjänst som inte framgår av arbetsgivardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer Den enskilda kan ha rätt till avdrag i inkomstslaget tjänst. Normalt framgår sådana avdrag inte av uppgifter i arbetsgivardeklarationer eller förenklade arbetsgivardeklarationer. De vanligaste typerna av avdrag rör resekostnader till och från arbetet och andra kostnader för in- komstens förvärvande. Sådana kostnader ska räknas in i inkomsten och sänker överskottet i inkomstslaget. Den enskilda ska anmäla om hen har sådana utgifter. ska rimlighetsbedöma och i vissa fall utreda om utgifterna är avdragsgilla med det belopp som den enskilda anger. Som underlag för bedömningar kan uppgifter om den enskildas arbete och resväg till och från arbetet användas. Om det finns anledning att ifrågasätta om utgiften är avdragsgill kan För- säkringskassan efterfråga underlag från tidigare beskattningsår för att därifrån få kunskap om sådana avdrag godkänts av . Om utgifterna bedöms vara avdragsgilla bör efterfråga uppgifter om hur utgifterna är fördelade . Om ut- gifterna är av engångskaraktär eller uppkommer bör Försäk- ringskassan lägga utgiften till grund för beräkningen av överskottet i inkomstslaget tjänst den eller de kalendermånader som utgiften uppkommer. Om motsvarande utgifter uppkommer också senare bör den enskilda vara skyldig att anmäla detta i samband med att de nya utgifterna uppkommer. Om utgifterna i stället är av mer konti- nuerlig karaktär, till exempel löpande utgifter för resor till och från arbetet, bör justera inkomstuppgiften tills vidare eller fram till dess det finns skäl att tro att utgiften består. Förslag om nytt inkomstunderlag 8.7Ändring av beslut om uppgifter framkommer om annan inkomst än den som legat till grund för tidigare beslut Utredningens förslag: Ett tidigare beslut om bostadsbidrag eller betalningsbelopp för underhållsstöd ska kunna ändras om det framkommer uppgifter om att den inkomst som legat till grund för beslutet är felaktig. Sådana uppgifter kan bland annat fram- komma i ny eller ändrad arbetsgivardeklaration, beslut om slutlig skatt eller beslut om studiemedel. ska genom- föra kontroller efter att nya beslut om slutlig skatt har fattats. För att ett beslut ska ändras ska uppgiften visa att inkomsten skiljer sig från de uppgifter som legat till grund för beslutet så att det belopp som tidigare bestämts väsentligt skiljer sig från det som de nya uppgifterna visar. Beslut om nytt bidragsbelopp eller betalningsbelopp ska inte kunna ändras efter utgången av det sjätte året som inkomstuppgiften avser. Såväl beslut om bostadsbidrag som beslut om betalningsbelopp för underhållsstöd ska kunna ändras om det i efterhand framkommer uppgifter om att de inkomstuppgifter som legat till grund för be- sluten var felaktiga. Sådana uppgifter kan framkomma i en ny arbets- givardeklaration vilken avser en tidigare månad eller en ändring av en tidigare lämnad arbetsgivardeklaration. Sådana uppgifter kan också framkomma i ett beslut om slutlig skatt eller en omprövning av ett tidigare beslut om slutlig skatt. Vad gäller inkomster i form av studie- bidrag eller studiestartstöd kan sådana uppgifter också framkomma i ett nytt beslut om sådana stöd. Trots att det föreslagna systemet med beslut baserade på månat- liga inkomstuppgifter bygger på enbart historiska inkomster och i hög grad på uppgifter som hämtas från tredje part kan det före- komma att de uppgifter som legat till grund för besluten i efterhand visar sig vara felaktiga. Därför bör besluten kunna ändras. Försäkrings- kassan bör dels bevaka om det för tidigare månader framkommer uppgifter i arbetsgivardeklarationer som visar på att inkomsterna är andra än de som legat till grund för besluten, dels genom efterkon- troller bevaka att de inkomster under ett kalenderår som legat till Förslag om nytt inkomstunderlag grund för beslut rimligen kan motsvara de inkomster som framkom- mer av ett beslut om slutlig skatt. Uppgifter om inkomster som framkommer efter att beslut om bo- stadsbidrag eller betalningsskyldighet har fattats kommer inte alltid att innebära att det tidigare beslutet var felaktigt. De nya uppgifterna är inte alltid korrekta. Även om uppgifterna är korrekta kommer inte alltid en förändrad inkomst en enskild kalendermånad under ram- tiden påverka bidragsbeloppet eller betalningsbeloppet. En inkomst som höjs, men som är låg kanske inte alls innebär att bo- stadsbidraget eller betalningsskyldigheten ändras. Uppgifter om högre inkomster som endast ingått i de tidigare delarna av ramtiden behöver, för att ta ett annat exempel, inte innebära att gränsen för tillägg från de tidigare perioderna aktualiseras. I andra situationer kan det med kunskap om att inkomsten för en eller , som legat till grund för ett eller flera tidigare be- slut om bostadsbidrag eller betalningsskyldighet, stå klart att bidraget skulle ha varit lägre eller betalningsbeloppet högre om den framkomna uppgiften i stället hade använts vid beslutet. Om så är fallet behöver överväga om beslutet eller besluten ska ändras. Om detta gäller betalningsskyldighet för underhållsstöd riktas ett krav på tilläggsbetalning mot den bidragsskyldiga. För sådana krav gäller strikta krav på betalning, krav som utredningen inte föreslår ska ändras. Uppstår en skillnad mellan det tidigare fattade beslutet om betalningsskyldighet och det nya ska mellanskillnaden betalas in av den bidragsskyldiga utan hänsyn till hur stor skillnaden är eller om skillnaden uppstått på grund av den bidragsskyldigas egna hand- lingar. Uppstår skillnaden dock på grund av ett förändrat beslut om slutlig skatt, och i utredningens förslag också på grund av ett första beslut om slutlig skatt (det vill säga när har tagit ställning till om de uppgifter som lämnats i arbetsgivar- deklarationer också ska ligga till grund för ett beslut om slutlig skatt), krävs dock att det underlag som legat till grund för tidigare bedömning ändrats väsentligt2. För krav om tilläggsbetalning gäller dessutom att utan dröjsmål måste vidta åt- gärder för att driva in fordringen om inte den betalningsskyldiga full- gör sin betalningsskyldighet. Skulle den betalningsskyldiga dock få betalningssvårigheter på grund av det krav som uppstått, som 2Enligt 7 § RFFS 1996:18 ska ändringen anses vara väsentlig om den leder till ett ändrat belopp med mer än per barn och månad. Förslag om nytt inkomstunderlag det vanligen också riktas nya krav på betalning för nya månader med underhållsstöd, kan efter ansökan från den enskilda bevilja anstånd eller befria den betalningsskyldiga från skulden. När det är fråga om för mycket utbetalt bostadsbidrag är det aktuellt att inleda en utredning om eventuellt återkrav. Det är ut- redningens uppfattning att sådana återkravsutredningar inte bör in- ledas om de nya uppgifterna endast indikerar att det som betalats ut i liten utsträckning skulle ändras om de nya uppgifterna används. Kommer den nya uppgiften från ett beslut om slutlig skatt som visar att inkomsten under ett kalenderår inte överensstämmer med sum- man av inkomster som använts i tidigare beslut för de månader som ingår i kalenderåret behöver ett övervägande om att inleda en utred- ning om återkrav också beakta att det inte framgår hur inkomsten är fördelad. För att det ska vara aktuellt att inleda en utredning bör ut- gångspunkten vara att ett eller flera beslut skulle förändras obero- ende av hur inkomsten är fördelad. Om så är fallet bör återkravs- utredningen utgå från en jämn fördelning över årets månader för den upptäckta inkomstskillnaden, men göra en annan fördelning om den fortsatta utredningen visar något annat. ska göra efterkontroller när beslut om slutlig skatt har fattats görs en avstämning av det preliminära bostadsbidraget efter att beslutet om slutlig skatt har fattats och därmed det slutliga bostads- bidraget kan bestämmas. En sådan avstämning kan leda till att hus- hållet krävs på en återbetalning av bostadsbidrag eller att det görs en tilläggsutbetalning. Det krävs dock att återbetalningen eller tilläggs- betalningen överstiger för att ska vidta åtgärder. I underhållsstödet finns inget behov av en avstämning eftersom inkomstunderlaget utgörs av uppgifter från redan fattade beslut om slutlig skatt. Även i det system som utredningen föreslår är det viktigt för till- tron till systemet och för statens finanser att de inkomstuppgifter som legat till grund för beslut om bostadsbidrag och betalnings- belopp i underhållsstödet kontrolleras. Vid sidan av mer löpande kon- troller bör alltid i efterhand jämföra de inkomst- uppgifter som legat till grund för beslut om bostadsbidrag och betalningsskyldighet med uppgifter från beslut om slutlig skatt. Förslag om nytt inkomstunderlag efterkontroll av de inkomstuppgifter som använts i beslut om bostads- bidrag i det föreslagna systemet är inte en avstämning. De inkomst- uppgifter som använts är alltid redan intjänade inkomster som den enskilda ska kontrollera och det föreligger en anmälningsskyldighet om inkomsterna ändras eller visar sig inte stämma med verkligheten. Det finns därför enligt utredningens uppfattning inte skäl att aktua- lisera en tilläggsutbetalning om bostadsbidraget skulle ha varit högre om de senare framkomna inkomstuppgifterna skulle använts, och inte heller en återbetalning av tidigare inbetalt underhållsstöds- belopp. Den enskilda är hänvisad till att anmäla förändrad inkomst när den ändras eller begära omprövning av beslut i samband med att det fattas om de anser att de uppgifter som legat till grund för be- slutet är felaktiga. Om ändringen är föranledd av ett ändrat beslut om slutlig skatt, och enligt utredningens förslag också ett första be- slut om slutlig skatt, kan dock den enskilda begära en ändring eller på eget initiativ ändra det tidigare beslutet Ändring av tidigare fattade beslut kan också bli aktuellt vid beräk- ning av fiktiva betalningsbelopp vid beslut om utbetalning av utfyll- nadsbidrag i underhållsstödet. För sådana beslut gäller att ändringen inte ska kunna få retroaktiv verkan. Vid ändrade beslut om slutlig skatt, och enligt utredningens förslag även ett första beslut om slut- lig skatt för ett kalenderår, gäller dessutom att det underlag som legat till grund för bedömning ändrats väsentligt. Om solidariskt betalningsansvar i bostadsbidraget Makar och sambor är solidariskt ansvariga för krav på återbetalning av bostadsbidrag. En konsekvens av detta är att kan kräva den ena maken eller sambon på hela återkravsbeloppet. Återkravet ställs normalt mot båda makarna, men kan i vissa fall riktas mot en av makarna på grund av att återkravet omfördelas efter att en av makarna begärt omfördelning (se 11 § Riksförsäkringsver- kets föreskrifter [RFFS 1996:12] om inkomstprövning och avstäm- ning vid beslut om bostadsbidrag). I ett sådant fall kan Försäkrings- kassan besluta att dela upp återbetalningsbeloppet mellan makarna. Uppdelningen görs i förhållande till vars och ens andel av den in- komstökning som orsakat att det slutliga bostadsbidraget blivit lägre än det preliminära bidrag som betalats ut. Det innebär att beslutet Förslag om nytt inkomstunderlag