sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Regeringen bör ta vara på detta tillfälle och stärka förutsättningarna för att produktioner genomförs i . •Covid-19-pandemin har inneburit en ekonomisk utmaning som ytterligare försvagat kulturverksamheternas ekonomi. För att kultursektorn ska kunna återstarta efter pandemin kommer de statliga insatserna att behöva förstärkas under . •För att åtgärda de strukturella problem som är kopplade till urholk- ningen av kulturens finansiering krävs permanenta och återkom- mande ökningar av kulturens grundfinansiering. Detta möjliggör att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. •Filmsektorns förutsättningar behöver stärkas, till exempel genom att regeringen inför ett incitament för produktion av film och tv i . •Det pågår diskussioner om hur kultursamverkansmodellen fun- gerar och kan utvecklas. Det är viktigt att den diskussionen fort- sätter och att kultursamverkansmodellen med jämna mellanrum ses över av en oberoende aktör. 3.3Ekonomiska och sociala villkor för konstnärer och yrkesverksamma inom kultursektorn En förutsättning för att uppnå de kulturpolitiska målen är att konst- närer kan försörja sig på sin konstnärliga verksamhet och har möj- lighet att utveckla sina konstnärskap. Till detta hör att konstnärer och andra yrkesverksamma inom kultursektorn måste kunna ta del av de sociala trygghetssystemen. Pandemin har tydligt visat att både konstnärer och andra yrkesgrupper i kultursektorn verkar under osäkra ekonomiska och sociala villkor. Nedan presenteras struktu- rella problem som synliggjorts under pandemin kopplat till konst- närers och andra yrkesverksamma i kultursektorns försörjning och trygghetssystem. Det är inte bara de sociala trygghetssystemen som inte är anpassade till kultursektorns yrkesverksamma utan även de generella näringslivsstöden, men det utvecklar vi i avsnitt 5.3.2. 3.3.1Konstnärer har låga inkomster och svårt att få del av trygghetssystemen Det är ett välkänt faktum att konstnärer generellt har låga inkomster och svårt att ta del av samhällets generella trygghetssystem. Under pandemin har detta blivit ännu mer tydligt. I det här avsnittet be- skriver vi de ekonomiska och sociala villkor som konstnärer verkar under. De uppgifter om inkomster som finns tillgängliga sträcker sig och 2015. Vi vet inte säkert hur inkomsterna har ut- vecklats , men bedömer att ingen avgörande förändring har skett. Att nyare statistik saknas utgör en brist för våra möjligheter att bedöma konstnärers villkor och hur de påverkats av pandemin. Bris- ten på statistik kommer också att göra det svårt att i efterhand bedöma hur pandemin påverkade konstnärernas villkor på . För att bättre kunna följa utvecklingen av konstnärers villkor bör ges förutsättningar att ta fram statistik med kortare intervaller, till exempel . Konstnärer har låga inkomster Som grupp har konstnärer lägre inkomster än genomsnittet i befolk- ningen, trots att en betydligt högre andel av konstnärerna är högskole- utbildade än befolkningen överlag. Konstnärer med minst treårig hög- skoleutbildning hade 2014 en medianinkomst på . För samtliga invånare med högskoleutbildning var medianinkomsten . Lönen för högskoleutbildade konstnärer ligger i nivå med lönen för den del av befolkningen som enbart har grundskoleutbildning. Över tid tycks skillnaderna mellan konstnärer och den övriga befolkningen ha ökat. ökade befolkningens förvärvsinkomst medan konstnärernas förvärvs- inkomst ökade (i fasta priser). Många konstnärer hade 2014 så låga inkomster att de troligen inte kunde försörja sig på sina inkomster. av dem tjänade . Inom vissa konstområden tjänar en stor del av konstnärerna ännu mindre än så.65 Inkomsterna varierar mellan olika konstområden. Lägst inkomster har konstnärer inom film samt inom bild och form. Inom samtliga konstområden är dock inkomsterna betydligt lägre än för befolk- ningen i stort. Kvinnor har inom de flesta konstområden lägre in- komster än sina manliga kollegor. Konstnärer med utländsk bakgrund har generellt lägre inkomster än konstnärer med svenskt ursprung.66 En stor del av konstnärerna är företagare och kombinatörer Konstnärers försörjningsmönster skiljer sig mycket från befolk- ningens. I befolkningen är det absolut vanligast att förvärvsinkoms- terna kommer enbart från anställning. 2014 fick av befolkningen sina inkomster helt eller delvis från näringsverksam- het. Av konstnärerna hade däremot inkomst både från lön och från näringsverksamhet, och hade enbart in- komster från näringsverksamhet. Att så stor andel av konstnärerna hade inkomster både från anställning och näringsverksamhet visar att de verkar som kombinatörer. Det vill säga att de kombinerar verk- samhet i eget företag med kortare anställningar. Många konstnärer har eget företag och andelen verkar öka . Andelen konstnärer med enskild näringsverksamhet ökade från till . För befolk- ningen var andelen med enskild näringsverksamhet i stort sett oför- ändrad , . Andelen konstnärer med enskild firma skiljer sig också stort mellan olika konstnärskate- gorier. Vanligast är det bland bild- och formkonstnärer (70,) 65SOU 2018:23; . och minst vanligt bland musikalartister (17,). Överlag har konstnärliga upphovspersoner i högre grad intäkter från näringsverk- samhet än konstnärliga utövare som skådespelare, musiker, dansare och musikalartister.67 Som vi beskrivit i kapitel 2 har pandemin särskilt drabbat de fri- lansande konstnärer som arbetar med korta anställningar eller genom uppdrag inom egen firma. Detta eftersom planerade uppdrag och anställningar ställts in eller skjutits upp. Det har också varit svårt att planera in nya uppdrag. Konstnärer med längre anställningar vid kulturinstitutioner har inte drabbats lika hårt ekonomiskt. Som vi beskriver i avsnitt 3.3.3 är dessutom trygghetssystemen sämre anpas- sade till konstnärer som arbetar som kombinatörer eller i egen firma. Detta har bidragit ytterligare till att de drabbats hårt av pandemin. Konstnärer har ofta flera olika intäktskällor och oregelbundna inkomster Många konstnärer arbetar i korta uppdrag och har inkomster som är ojämnt fördelade över året. De konstnärer som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen 2014 hade i genomsnitt tre arbeten , men det var vanligt med betydligt fler än så.68 Många konstnärer har därför svårt att förutse när de kommer att ha sina intäkter. kan flera uppdrag följa på varandra och ibland är tiden mellan upp- dragen längre. Under pandemin har det också blivit tydligt att konst- närer ofta saknar skriftliga avtal för planerade uppdrag, vilket bland annat minskat möjligheterna att beviljas krisstöd. Utövande konstnärer och upphovspersoner försörjer sig delvis på olika sätt. För utövande konstnärer inom musik och scenkonst utgår försörjningen från anställningar och tillfälliga uppdrag. Bland de ut- övande konstnärerna hade endast förvärvsinkomster från lönearbete 2014. Bland upphovspersonerna var motsvarande andel För upphovspersoner är upphovsrättsliga intäkter och försälj- ning av verk en källa till intäkter. I flera av våra intervjuer med före- trädare för kultursektorn har bristande kunskap om upphovsrätt och begränsade resurser hos yrkes- och upphovsrättsorganisationer att ge stöd i frågor om upphovsrätt lyfts fram som ett hinder för konstnärer att få skälig ersättning (se avsnitt 3.5). Upphovsrättsliga intäkter är centrala för upphovspersoner, men även offentliga framträdanden och uppdrag är viktiga intäktskällor. Konserter är den viktigaste källan till intäkter för musikartister. Även för till exempel författare ger offentliga framträdanden som författarsamtal och uppläsningar viktiga intäkter, och sådan verk- samhet kan även öka de upphovsrättsliga intäkterna genom bok- försäljning. För bild- och formkonstnärer kan konstnärliga gestalt- ningar, till exempel inom ramen för enprocentsregeln, vara en viktig intäktskälla. I våra intervjuer med kulturaktörer har vissa även framfört att konstnärer verkar som vägledare och pedagoger inom amatörkultu- rell verksamhet, till exempel i regi av föreningar och studieförbund. Sådan verksamhet kan ge kompletterande intäkter för konstnärer. Många konstnärer har svårt att få del av trygghetssystemen Trots att konstnärer i genomsnitt har lägre inkomster än befolkningen nyttjar konstnärerna flera av de sociala trygghetssystemen i lägre utsträckning än befolkningen. Det gäller till exempel sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag. Under pandemin har det i många fall blivit tydligt när frilansande konstnärer som förlorat jobb eller intäkter inte har haft tillgång till a-kassa och andra offentliga insatser. En anledning till det som bland annat den konstnärspolitiska ut- redningen framhåller är att trygghetssystemen inte är anpassade till konstnärers förutsättningar.70 Trygghetssystemen är uppbyggda uti- från arbetstagare med längre anställningsperioder och regelbunden inkomst, vilket är förutsättningar som relativt sällan gäller för konst- närer. Det finns tecken på att konstnärer som har inkomster från både anställningar och eget företag har särskilt svårt att ta del av trygghetssystemen. Av Konstnärsnämndens inkomstundersökning framgår att konstnärer tar del av arbetsmarknadsstöd i högre ut- sträckning än befolkningen över lag (mot ). Detta gäller dock i första hand konstnärer som endast har inkomst av anställning. De som har inkomster från både anställning och eget företag, eller bara från eget företag, tar del av arbetsmarknadsstöd i lägre omfattning än befolkningen. Även vad gäller sjuk- och aktivi- tetsersättning, ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag tar konstnärer med eget företag i lägre grad del av trygghetssystemen än konstnärer som enbart har inkomst från anställning.71 Att socialförsäkringssystemen är utformade på sätt som i praktiken utesluter konstnärer förstärker den ekonomiska utsatthet som många konstnärer lever under. Den konstnärspolitiska utredningen har beskrivit detta mer noggrant, och det finns dessutom flera pågående utredningar som berör frågor om trygghetssystemen. I avsnitt 3.3.3 beskriver vi problematiken kring vissa av de sociala trygghetssyste- men mer detaljerat. 3.3.2Även andra yrkesverksamma inom kultursektorn verkar under osäkra ekonomiska villkor Konstnärerna är grundfundamentet för kulturlivet och deras villkor är en central kulturpolitisk fråga. Ekonomiskt har dock pandemin drabbat fler grupper av yrkesverksamma inom kultursektorn än konstnärer. Gränsen för vad som är en konstnär är flytande. En del av de yrkesgrupper som det här avsnittet handlar om är konstnärliga yrken men faller utanför den allmänna uppfattningen om vad en konstnär är. Oavsett om de betraktas som konstnärer eller inte har de viktiga roller inom kultursektorn och betydelse för möjligheterna att uppnå de nationella kulturpolitiska målen. I likhet med konstnärerna är många andra yrkesverksamma inom kultursektorn egenföretagare och rör sig mellan olika uppdrag. För flera av yrkesgrupperna är det vanligt att arbeta utan skriftliga avtal och många saknar en organisation som företräder yrkesgruppens in- tressen.72 Gemensamt för flera grupper av yrkesverksamma inom kultursektorn är också att de faller utanför de ordinarie stöd som fördelas av kulturmyndigheter, och att de har upplevt svårigheter att ta del av de krisstöd som fördelats till kultursektorn. En profession som drabbats av pandemin och som blivit medialt uppmärksammad är ljus- och ljudtekniker. De tekniker som arbetar gentemot scenkonst- och musikaktörer och nöjesbranschen har ofta en specialistkompetens och verkar på frilansbasis eller inom konsult- 72Se till exempel 2020 och , E. bolag med uppdrag från olika aktörer. När föreställningar och pro- duktioner ställts in eller skjutits har även deras arbets- tillfällen försvunnit.73 I våra intervjuer har det framkommit att frilansande dansprodu- center är en annan grupp som drabbats av pandemin. Frilansande producenter inom dans och andra scenkonstområden har en viktig roll för att tillgängliggöra konstformen. Det är ofta producenten som har kontakt med arrangören och som arbetar med att marknads- föra föreställningar. När föreställningar inte kan genomföras för- svinner även arbetsmöjligheter för producenterna. Frilansande pro- ducenter arbetar normalt sett deltid åt flera olika aktörer, och får sina intäkter av de aktörer som anlitar dem. De har därmed ingen egen offentlig finansiering att falla tillbaka på, och stödsystemen hos bidragsgivande myndigheter är inte anpassade för deras verksamhet. I den första omgången av krisstöd omfattades inte frilansande scen- konstproducenter. I intervjuer med frilansande curatorer har det framgått att de för- lorat uppdrag på grund av pandemin och därmed gått miste om intäkter. Curatorerna beskriver att de även normalt sett har svårt att få tillräckliga ekonomiska intäkter från sin verksamhet, och de upp- lever att de haft svårt att ta del av krisstöden eftersom stöden inte har varit anpassade för deras verksamhet. De frilansande curatorerna vitt- nar om förutsättningar som i hög grad påminner om förutsättningarna för frilansande konstnärer och om att de även har svårt att få del av offentliga kulturstöd. Exempelvis kan curatorer inte få stipendier från . Som jämförelse kan sägas att kulturjournalister kan få stipendier från Författarfonden och att yrkeskategorier som dramaturger, maskörer och ljudsättare kan tilldelas stipendier inom teaterområdet. har det pågått en diskussion om det minskade ut- rymmet för konst- och kulturkritik i dagsmedia.74 Under pandemin har kritiker och andra kulturjournalister kunnat söka krisstipendier hos Författarfonden. Söktrycket från kulturjournalister har varit högt och de har även beviljats stöd i högre utsträckning än andra grupper av sökande. Författarfonden menar att detta tyder på ett stort behov av stöd även när det inte är pandemi. Utrymmet för kva- lificerad kulturjournalistik i dagstidningarna minskar som 73Sjöström, E. 74Se till exempel Edenborg, C. tidningarna står inför ekonomiska utmaningar. För de frilansade kulturjournalisterna innebär det lägre arvoden och färre uppdrag.75 Även museianställda har relativt otrygga anställningsvillkor och har drabbats av pandemin. Enligt en undersökning från fackförbundet har av fackförbundets medlemmar inom museisek- torn blivit uppsagda eller varslade om uppsägning under covid-19- pandemin. Bland visstidsanställda är motsvarande andel . Undersökningen pekar på att många inom museisektorn har osäkra anställningar i form av visstids- och timanställningar. Många musei- anställda menar också att de har en stressig arbetssituation där de har svårt att hinna utföra sina arbetsuppgifter inom ramen för sin anställ- ning.76 Enligt fackförbundets DIK:s lönestatistik har museianställda högre medianlön än befolkningen överlag. Lönerna för museianställda är dock lägre än lönerna inom många andra yrken som ställer krav på högskoleutbildning.77 Slöjdare är ytterligare en grupp som hamnat utanför olika kris- stöd till kultursektorn. Detta är en grupp som befinner sig i gräns- landet mellan olika kulturområden. Delvis ligger fältet nära bild och form men slöjdare ser sig ofta inte som konstnärer eller konsthant- verkare utan som kulturarvsarbetare. Inom slöjden finns en stor betoning på det immateriella kulturarvet i form av hantverkstekniker. Enligt en intervju som vi genomfört med företrädare för slöjdområ- det är en stor del av slöjdares praktik ofta pedagogisk verksamhet, vilket inte passar den konstnärsdefinition som utgår ifrån. har dock haft två utlys- ningar som särskilt riktat sig till verksamma inom slöjdområdet. I vår- ändringsbudgeten 2021 tillfördes också extra medel för krisstöd inom hemslöjdsområdet. För en del av de yrkesgrupper som vi beskriver ovan har den ut- satthet som de verkar under främst blivit påtaglig under pandemin när deras arbetstillfällen försvunnit, det gäller exempelvis ljus- och ljudtekniker. För andra yrkesgrupper är de ekonomiska förutsätt- ningarna även under normala omständigheter så svåra att det är en utmaning för dem att livnära sig på sin yrkesverksamhet, det gäller exempelvis curatorer och kritiker. 75Sveriges författarfond 2021. 77DIK 2021b; 2021b. 3.3.3Arbete med att förändra systemen för a-kassa och socialförsäkring pågår Konstnärers möjligheter att ta del av trygghetssystemen i form av a- kassa och socialförsäkring är en central fråga för deras ekonomiska trygghet. är systemen för socialförsäkring och a-kassa i många avseenden uppbyggda för arbetstagare som har en anställning och regelbunden inkomst. Det är förhållanden som sällan gäller för konst- närer. Flera tidigare och pågående utredningar hanterar frågor som påverkar konstnärers möjligheter att ta del av socialförsäkring och a- kassa, och en del av frågorna bereds nu inom . I det här avsnittet återger vi förslag från några centrala utredningar, och vad förslagen skulle kunna betyda för konstnärers möjligheter att ta del av trygghetssystemen. Förslag om förändringar av arbetslöshetsförsäkring påverkar konstnärers villkor Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (hädanefter ) presenterade sitt betän- kande Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen . Betänkandet bereds i skrivande stund på . Utredningens viktigaste förslag för konstnärerna kan samman- fattas i följande punkter: •Ersättningen från a-kassan ska baseras på tidigare inkomst, i stället för . För att ha rätt till ersättning måste en arbetstagare sammanlagt ha tjänat de senaste tolv måna- derna, varav med en inkomst på . •Längden på ersättningen från a-kassan ska variera beroende på hur många månader en person arbetat . Om en person tjänat under en månad räknas det som att personen inte arbetat den månaden. •Ersättningen från a-kassan ska trappas ner . •Kravet på medlemskap i a-kassan för att få inkomstbaserad ersätt- ning tas bort. I stället ska medlemstiden påverka hur stor den in- komstbaserade ersättningen blir. •För att kvalificera sig för a-kassa ska företagare behöva vilande- förklara sitt företag i stället , vilket är fallet enligt nuvarande bestämmelser.78 Vi har tagit del paraplyorganisationerna Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnds (KLYS) och TCO:s yttranden över betänkandet. Av dessa framgår att huvud- förslag främjar konstnärer och andra konstnärligt yrkesverksamma som arbetar som frilansare.79 Men KLYS anser att utredningen hade behövt gå ännu längre när det gäller att underlätta för egenföreta- gande konstnärer som även fortsättningsvis riskerar att falla utanför a-kassesystemet i och med att de ofta får ersättning i form av en klumpsumma, eller har låga intäkter.80 TCO är å sin sida positiva till en inkomstbaserad arbetslöshetsförsäkring men vill se att inkomst- villkoren anpassas så att fler omfattas.81 Under pandemin har det också införts vissa lättnader inom regel- verket för arbetslöshetsförsäkringen. Vi bedömer att dessa lättnader har varit ändamålsenliga för att konstnärer och andra yrkesverk- samma i kultursektorn lättare ska kunna återuppta sin verksamhet efter pandemin. Det handlar bland annat om möjligheten att vidta marknadsföringsåtgärder och utökade möjligheter att lägga företag vilande, vilka går längre än förslag. Ur konstnärer- nas perspektiv vore det bra om dessa lättnader infördes permanent. Socialförsäkringssystemet är inte anpassat efter konstnärernas villkor I en undersökning som presenterades av KLYS svarade 815 konstnärer och konstnärligt yrkesverksamma på frågan om hur systemet med sjukpenninggrundande inkomst (SGI) fungerade för 79KLYS företräder konstnärligt yrkesverksamma inom områdena ord, ton, scen/film och bild/form. Deras remissvar avser därför alla yrkesgrupper som ingår i dessa områden. KLYS använder vanligtvis begreppet kulturskapare för att beskriva dessa yrkesgrupper. Vi har i utredningen valt att använda begreppet konstnär. dem.82 av de svarande tyckte att regelverket för SGI fungerade mycket eller ganska väl. Studien indikerar även att det finns konstnärer som upplever att det bemötande och den informa- tion som de får från kan utvecklas. har i uppdrag att administrera socialförsäk- ringen utifrån gällande regelverk. Det är alltså inte möjligt för För- säkringskassan att handlägga och fatta beslut utifrån andra förutsätt- ningar än de som framgår i lagstiftning. Av vår dialog med Försäk- ringskassan framgår att myndigheten ser det som viktigt att löpande arbeta med att utveckla bemötandet och dialogen med sina målgrupper inklusive kombinatörer, vilket inbegriper många konstnärer. Dessutom ska alla myndigheter pröva ändamålsenligheten i de regler som styr deras verksamhet och vid behov kunna föreslå för- fattningsändringar. Mot den bakgrunden bedömer vi att det är vik- tigt att håller sig informerad om hur regelverket slår mot grupper som ofta faller utanför systemet på grund av oregel- bundna och låga inkomster, till exempel konstnärer och andra yrkes- verksamma inom kultursektorn. Arbete med att se över socialförsäkringssystemen pågår Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen läm- nade vissa förslag som gynnar konstnärerna men det behövs ytter- ligare åtgärder för att öka konstnärernas sociala trygghet.83 Det gäller regler för hur sjukpenninggrundande inkomst (SGI) tillämpas för enskilda näringsidkare, ekonomisk trygghet vid sjukdom för konst- närer som har stipendier samt hur perioden för långa stipendier kan vara överhoppningsbar för a-kassa. En del av frågorna tas upp i betänkandet Företagarna i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41) som överlämnades till regeringen av Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation84. Generellt bedömer utred- ningen att mer behöver göras för att nå ut till företagare med bra stöd och information om regler och villkor i försäkringarna. över bedömer utredningen att fortsatta åtgärder och analyser är angelägna vad gäller: •tydligare och enklare regler för SGI för företagare med enskild firma •översyn av reglerna för karens och sjuklön i syfte att uppnå en större enhetlighet mellan olika företagsformer •analys av regler och tillämpning gällande partiell sjukskrivning och rehabilitering för företagare. tog utredningen , enkelt och förutsägbart – Företa- gares trygghetssystem vid där Utredningen om ett tryggare företa- gande i ett förändrat arbetsliv slutade.85 Utredningsdirektiven hän- visar till att konstnärer i hög utsträckning är egenföretagare och där- för är särskilt berörda av dessa frågor.86 Ett viktigt utvecklingsom- råde är att åstadkomma neutralitet i regelverken mellan olika före- tagsformer och undanröja omotiverade skillnader. Detta lyftes även fram som ett angeläget område att se över av den konstnärspolitiska utredningen. Slutbetänkande ska redovisas till regeringen . Trygghetssystemen är inte anpassade till dem som försörjer sig med hjälp av stipendier Statliga stipendier är inte överhoppningsbara vid beräk- ning av SGI, eller i bedömningen av om en person har rätt till arbets- löshetsförsäkring.87 För konstnärer som tilldelas stipendier utgör detta ett hinder för att de ska kunna ta del av de sociala trygghets- systemen. De statliga konstnärsstipendierna som fördelas av och Författarfonden ska stärka konstnärers möjlighet att kunna utveckla sitt konstnärskap. För att den statliga styrningen ska bli ändamålsenlig ur ett helhetsperspektiv bör det därför utredas hur perioder med statliga stipendier kan göras överhoppningsbara i trygghetssystemen. 87När arbete finansieras med stipendier räknas det inte som förvärvsarbete enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring (SFS 1997:238). Dessa frågor hanteras inte av den pågående utredningen , enkelt och förutsägbart – Företagares trygghetssystem88, utan måste lösas i särskild ordning.