sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Om avvikelsen endast är tillfällig, beroende på att hela eller delar av inkomsten är tillfällig eller att inkomsten tillfälligt inte redovisas med korrekt belopp i arbetsgivardeklarationer bör Försäk- ringskassan kunna grunda sina beräkningar på justerade uppgifter om inkomst av tjänst under den eller de månader som avvikelsen an- tas finnas. Om avvikelsen inte är tillfällig, till exempel beroende på att det är fråga om en mer varaktig inkomst som inte ska redovisas i arbetsgivardeklarationer, bör i stället inkomsten hanteras på samma sätt som de övriga inkomster som också ingår i inkomstunderlaget (se nedan). 8.1.2Inkomst av kapital och förmögenhet ska avse föregående år Utredningens förslag: Den inkomst av kapital som ska ingå i den bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomsten ska vara överskottet i inkomstslaget kapital för det senaste möjliga inkomst- året enligt beslut om slutlig skatt som fattats . Överskottet av kapitalinkomsten ska divideras med tolv och läggas till inkomsten för var och en av de månader som ingår i ramtiden. Ett tillägg ska göras till inkomsten när det gäller beräkning av bidragsgrundande inkomst med 15 pro- cent av den sökandes förmögenhet dividerat med tolv. För var och en av de månader som ingår i ramtiden ska tillägget göras baserat på den sökandes förmögenhet den 31 decem- ber som infaller . Den sökande ska i samband med ett årsskifte vara anmälningsskyldig för förändring av förmögen- heten jämfört med den uppgift som legat till grund för tidigare beräkning av förmögenheten. Utredningen anser att principen för hantering av överskott i in- komstslaget kapital bör vara densamma som för övriga inkomster. De inkomster som ska beaktas bör vara så aktuella som möjligt och hämtas från redan intjänade inkomster. Eftersom inkomster och ut- gifter i inkomstslaget kapital dels är betydligt mer oregelbundna i många fall, dels svårare att uppskatta före de fastställs i beslut om slutlig skatt, anser utredningen emellertid att det är olämpligt att Förslag om nytt inkomstunderlag hantera dem på samma sätt som inkomst av tjänst, det vill säga för- dela dem över månaderna i ramtiden med utgångspunkt i kontant- principen. Det kan över huvud taget vara svårt att bedöma om en bidragssökande eller en bidragsskyldig har ett överskott eller ett underskott av kapital innan beslutet om slutlig skatt har fattats. Eftersom endast överskott av kapital beaktas vore det olämpligt att beakta dessa de månader överskott uppstår som under- skott från andra månader inte beaktas. Vi föreslår därför att över- skott i inkomstslaget kapital ska avse det som gäller det sista möjliga inkomståret från det senaste beslutet om slutlig skatt. Beslutet om uppgiften ska hämtas från det senaste beslutet som fattats . Skälet till det är att måste ges att ta emot och lägga in nya uppgifter efter att beslutet har fattats. Om inget beslut om slutlig skatt har fattats ska in- komsten hämtas från det senaste beslutet om slutlig skatt som fattats . När ett nytt beslut om slutlig skatt har fattats , ska det överskottet för det senare inkomståret divideras med tolv och ingå med det beloppet för samtliga månader i ramtiden fram till dess ett nytt beslut om slutlig skatt fattas avseende ett senare inkomstår. Vid beräkningen av bidragsgrundande inkomst beaktas också eventuell förmögenhet. Utredningen föreslår att förmögenhet även fortsättningsvis ska beaktas vid beräkningen av den bidragsgrun- dande inkomsten på motsvarande sätt. Även här bör dock den över- gripande principen gälla, nämligen den att förmögenhetsuppgiften bör vara så aktuell som möjligt och hämtas från historisk tid. För att undvika att uppgiften ska uppdateras löpande föreslår utredningen att uppgiften ska avse förmögenheten , eller närmare bestämt . På motsvarande sätt som när det gäller kapitalinkomst bör uppgiften hämtas från förhållanden under ram- tiden. Konkret innebär det att den förmögenhet som ska beaktas är den som den sökande har . På så sätt ges den försäkrade möjlighet att anmäla förändring, om den tidigare förmögenhetsuppgiften inte överens- stämmer med den som gäller när ett nytt årsskifte har passerat. På samma sätt har möjlighet att lägga in den nya uppgiften i beräkningen. Det belopp som ska beaktas, en tolftedel av av den del av förmögenheten som överstiger 100 000 kro- nor, ska läggas till inkomsten för samtliga månader . Förslag om nytt inkomstunderlag Utredningens förslag: Sådana övriga inkomster som i nuvarande regelverk ingår i den bidragsgrundande respektive betalnings- grundande inkomsten ska även fortsättningsvis beaktas. Inkoms- terna ska fördelas på månader i ramtiden i enlighet med kontant- principen. Inkomsterna ska i så stor utsträckning som möjligt hämtas in från egna register och andra myn- digheter samt i övrigt anges av den sökande och bidragsskyldiga. Sökande och bidragsskyldiga ska vara anmälningsskyldiga vid för- ändring av sådana inkomster. Nuvarande regel i bostadsbidraget om att inkomster i form av studiebidrag, studiestartsstöd och skattefria stipendier som betalas ut i slutet av men är hänförliga till nästföljande år, avskaffas. Vid beräkning av bidragsgrundande inkomst ska sådana inkomster från utlandet som inte beskattas i , studiebidrag och studie- startsstöd, skattefria stipendier, inkomster som beskattas med sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta samt etableringsersättning, ingå i inkomsten. Vid beräkning av betalningsgrundande inkomst ska studiebidrag och studiestartstöd ingå i inkomsten. Dessa inkoms- ter ingår även i nuvarande regelverk. Sådana inkomster ska i utred- ningens förslag fördelas på månader i ramtiden enligt kontantprin- cipen. Förslaget innebär att nuvarande regel i bostadsbidraget om att sådana studiemedel och skattefria stipendier som utbetalas , men som är hänförliga därpå, nu i stället ska beaktas de utbetalas. Nuvarande regel har tillkommit för att undvika att en inkomst sent , som egentligen inte avser det året, kan innebära att rätten till bostadsbidrag reduceras så mycket att en betydande skuld blir oundviklig. I det föreslagna regelverket är kontantprincipen vägledande och konstruktionen innebär ingen risk för skuldsättning i motsvarande situation. I viss utsträckning kan de inkomster som berörs här framgå av uppgifter som lämnas in till , till exempel inkomster som beskattas med särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Studiebidrag och studiestartsstöd betalas ut av Centrala studiestöds- nämnden (CSN). Sådana uppgifter som andra myndigheter har till- gång till bör i så stor utsträckning som möjligt användas som grund för uppskattning av dessa inkomster med hjälp av befintlig eller med Förslag om nytt inkomstunderlag utökad informationsöverföring till . Andra upp- gifter behöver dock anges av den sökande. Bidragsskyldiga ska alltid vara skyldiga att ange hur stora dessa andra inkomster är och anmäla om inkomsterna förändras. Utredningen har övervägt att ytterligare harmonisera inkomst- underlagen i bostadsbidrag och underhållsstöd men föreslår inte några ytterligare förändringar utöver övergången till månatliga inkomster. 8.1.4Barns inkomster och förmögenhet Utredningens förslag: Reglerna om beaktande av barns inkomst av kapital och förmögenhet vid beräkning av bidragsgrundande inkomst anpassas till övergången till månatliga inkomster. Barns inkomster vid en reducering av det underhållsstöd som ska betalas ut ska beräknas enligt nuvarande regler. I 18 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) finns bestämmelser som inne- bär att ett barns inkomster under vissa förutsättningar kan påverka vilket underhållsstöd som betalas ut. Därigenom påverkas också vilket maximalt belopp som en bidragsskyldig förälder kan behöva betala för barnet. I 97 kap. SFB föreskrivs att barns kapitalinkomster och förmögenhet under vissa förutsättningar ska beaktas vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten i bostadsbidraget. Utredningen föreslår att reglerna avseende bostadsbidrag anpassas till systemet med månatliga inkomstuppgifter. Utredningen föreslår däremot ingen förändring av reglerna för reducering av underhållsstöd på grund av barns inkomster. Förslaget innebär att en eventuell reduktion av underhållsstödet på grund av barns inkomster fortsatt beräknas enligt nuvarande be- stämmelser (som i utredningens förslag återfinns i det nya 19 a kap.) på den inkomst som framgår av det beslut om slutlig skatt som fattats det år som underhållsstödet avser. Detta ska gälla obero- ende av hur den bidragsskyldigas betalningsbelopp prövas, det vill säga om hen har överskott i inkomstslaget näringsverksamhet eller inte. Motivet för att inte räkna om reduktionen av underhållsstödet är dels att det är önskvärt att boföräldern kan planera sin eko- nomi, dels att det endast är ett fåtal barn som har sådana inkomster att en reduktion är aktuell och att barns inkomster kan vara så kon- Förslag om nytt inkomstunderlag centrerade (till exempel vid feriearbete) att nuvarande regler omräknade till månadsnivå skulle ge reduktion i situationer då en sådan inte kan anses befogad. Förslaget innebär, vad gäller bidragsgrundande inkomst, att barns kapitalinkomst och den del av barns förmögenhet som ska beaktas hanteras på samma sätt som sökandes kapitalinkomst och förmögen- het när månadsinkomster beräknas. Barns förmögen- het och kapitalinkomst ska alltså ingå i inkomsten och hämtas från som de vuxnas inkomster. I övrigt ska barns inkomst av kapital och förmögenhet hanteras som , det vill säga vad gäller vilken del av barns förmögenhet och inkomst av kapital som ska beaktas och hur den ska fördelas mellan makar. 8.1.5Bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i de tre mest aktuella inkomstmånaderna i ramtiden Utredningens förslag: Ramtiden ska bestå av tre perioder. Den mest aktuella perioden består av tre kalendermånader. Den andra perioden är de tre kalendermånader som föregår dessa och den tredje perioden är i ramtiden. Bidragsgrundande inkomst och betalningsgrundande inkomst beräknas som månadsbelopp. Alla belopp som anges som års- belopp i bestämmelserna om dessa inkomster anges i stället som månadsbelopp. Utgångspunkten för beräkning av den bidragsgrundande in- komsten och den betalningsgrundande inkomsten ska vara in- komsterna under den mest aktuella perioden. När betalningsskyldigheten bestäms för förfluten tid ska de inkomster som den bidragsskyldiga hade för re- spektive månad användas i beräkningen av betalningsbeloppet. Den ramtid som består av de för vilka Försäkrings- kassan har tillgång till inkomstuppgifter från arbetsgivardeklaratio- ner föreslås delas in i tre perioder. Inkomsterna under de tre perio- derna ska ha olika betydelse för beräkning av den bidragsgrundande och den betalningsgrundande inkomsten. Den första perioden före- slås bestå av de tre mest aktuella kalendermånaderna. Förslag om nytt inkomstunderlag speglar enligt utredningens mening bäst den aktuella ekonomiska situationen och betalningsförmågan. Den genom- snittliga inkomsten under dessa tre kalendermånader ska därför vara utgångspunkt för beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Detsamma ska av samma skäl gälla för beräkningen av den betalnings- grundande inkomsten. Begreppet betalningsgrundande inkomst an- vänds inte i SFB. Begreppet föreslås införas för att skilja på denna inkomst och de inkomster som används som underlag i beräkningen av den betalningsgrundande inkomsten. Ramtiden består utöver den första perioden av en andra period som utgör de tre kalendermånader som föregår den första och av en tredje period som utgörs av de sex kalendermånaderna . De genomsnittliga inkomsterna under dessa perioder används för att beräkna eventuella tillägg till den bidragsgrundande eller betalnings- grundande inkomsten enligt förslaget i avsnitt 7.2.6. Såväl den betalningsgrundande inkomsten som den bidragsgrun- dande inkomsten ska enligt förslaget beräknas som en månadsinkomst. Det innebär att de årsbelopp som anges i SFB i stället anges som månadsbelopp. Inkomstgränsen för vilka inkomster som ska beaktas vid bestämmande av betalningsbeloppet i underhållsstödet, det så kallade grundavdraget, blir därför . Den gräns i bostadsbidraget som innebär att ett inkomstavdrag görs för hushåll med barn blir för ensamstående och för sammanboende och för hushåll utan barn för sammanboendes sammanlagda inkomst och för en- samstående . Beloppen för unga utan barn har avrun- dats till närmaste hundratal kronor. Den gräns som används för att bestämma om ett bostadsbidrag ska betalas ut, det vill säga att beloppet ska vara , ändras till . I vissa fall behöver betalningsskyldigheten för underhållsstöd be- stämmas för förfluten tid. finns en bestämmelse som säger att det i sådana situationer ska beaktas bara de beslut om slutlig skatt som förelåg den eller de månader som betalningsskyldigheten avser. Den betalningsgrundande inkomsten bestäms inte i förslaget med underlag i beslut om slutlig skatt, annat än så vitt avser överskott i inkomstslaget kapital. Utredningen föreslår att den nämnda bestäm- melsen i stället ska uttrycka att beslut om betalningsskyldighet för Förslag om nytt inkomstunderlag förfluten tid ska grundas på inkomster för respektive månad och bygga på det inkomstunderlag som är känt vid tidpunk- ten för beslutet. 8.1.6Tidigare inkomster kan påverka beräkningen Utredningens förslag: Om den genomsnittliga månadsinkomsten under dels den andra perioden i ramtiden, dels den tredje perio- den överstiger en viss inkomstgräns ska ett tillägg göras till den bidragsgrundande inkomsten och den betalningsgrundande in- komsten som motsvarar det belopp som överstiger nämnda gräns. Inkomstgränsen för ett hushåll med bostadsbidrag motsvarar den bidragsgrundande inkomst som innebär att bidraget helt skulle ha varit avräknat. Inkomstgränsen för en bidragsskyldig motsva- rar den betalningsgrundande inkomst som innebär att betalnings- beloppet skulle motsvara hela det utbetalda underhållsstödet. Det är de förhållanden som gäller den månad som bidraget respektive underhållsstödet avser som är avgörande för beräkningen. För makar med bostadsbidrag beräknas inkomstgränsen för var och en av dem. För makar i hushåll utan barn ska de inkomster som beaktas för ensamstående användas. Skulle den genomsnittliga inkomsten under båda perioderna överstiga inkomstgränsen ska tillägg göras med överskjutande inkomst från båda perioderna. Överstiger den genomsnittliga in- komsten inkomstgränsen , men inte den äldsta, utgörs tillägget av det belopp som överstiger gränsen . Överstiger den genomsnittliga inkomsten inkomstgränsen under den äldsta av perioderna, men inte under den andra, ska tilläggsbeloppet utgöras av den överskjutande in- komsten från den äldsta perioden minskad med skillnaden mellan inkomstgränsen och den genomsnittliga inkomsten för den andra perioden. Tillägget kan dock aldrig vara lägre än noll kronor. Utredningen menar att en övergripande princip om träffsäkerhet i inkomstprövningen i de båda stöden förutsätter att det tas hänsyn till även vissa tidigare inkomster utöver de allra mest aktuella om de tidigare inkomsterna varit relativt höga. Personer som har haft höga inkomster ganska kan förutsättas att inte ha samma behov Förslag om nytt inkomstunderlag av bostadsbidrag eller nedsättning av betalningsskyldigheten för under- hållsstöd som personer som har haft lägre inkomst och mindre ekonomiska marginaler. höga inkomster kan antas påverka betalningsförmågan både eftersom de indikerar att hushållets behov har kunnat tillgodoses och eftersom det till och med kan ha funnits utrymme för uppbygg- nad av en buffert. Att någon med mycket höga inkomster har låg inkomst innebär därför inte att hen tillhör målgrup- pen för de aktuella stöden, och har inkomsten tidigare varit relativt hög bör behovet anses vara mindre. Detta bör gälla oavsett om ned- gången i inkomst är tillfällig eller mer varaktig. För den som får en mer varaktig inkomstsänkning bör dock inkomstprövningen succes- sivt kunna fästa mindre vikt vid de tidigare höga inkomsterna allt eftersom det senare inkomstmönstret tyder på att behov av stöd har uppkommit. Utredningen förslår därför en modell med tillägg till den bidrags- grundande och betalningsgrundande inkomsten som beräknats för den mest aktuella om inkomsterna tidigare, , varit högre än en viss gräns. Dessa eventuella tillägg föreslås beräknas på ett genomsnitt av inkomsten under dels en tremånadersperiod direkt före den mest aktuella in- komstperioden, dels en sexmånadersperiod . Genom att låta den senare av dessa perioder vara kortare kommer enstaka höga inkomstmånader få större genomslag i den genomsnittliga in- komsten om den intjänats närmare nutid än den får om den i stället intjänats under den tidigare, längre, perioden. För att ytterligare bygga in att höga inkomster närmare nutid ska ha större betydelse än höga inkomster längre tillbaka i tiden, föreslås också att ett tillägg från den tidigare perioden kan reduceras om inkomsten varit låg. Förslaget innebär alltså att en hög genomsnittlig inkomst under båda perioderna ska innebära att tilläggen från de båda perioderna adderas, att tillägget på grund av en hög genomsnittlig inkomst reduceras när inkomsten varit låg och att en hög genomsnittlig inkomst innebär ett oreducerat tillägg även om inkomsten från den tidigare perioden inte varit hög. Beräkningen av den bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomsten kan illustreras med följande figurer. Förslag om nytt inkomstunderlag Figur 8.1 Illustration av inkomster Blå staplar markerar inkomst av tjänst hämtat från arbetsgivar- deklarationerna och det röda andra inkomster till exempel inkomst av kapital som också läggs till inkomsten för Figur 8.2 Illustration av hur inkomster under ramtidens tre perioder används för att beräkna bidragsgrundande och betalningsgrundande inkomst Förslag om nytt inkomstunderlag Det är inte givet vilken inkomstnivå som indikerar att tidigare in- komster kan påverka en individs betalningsförmåga och där- med också behovet av bidrag respektive förmåga att betala under- hållsstöd. Utredningen har för att bestämma denna inkomstgräns tagit utgångspunkt i den inkomstnivå som de båda stöden definierar som den gräns som finns, mellan att få och inte få stöd, i form av bostadsbidrag respektive reducering av betalningsskyldigheten för underhållsstöd. Det innebär att den inkomstgräns som kommer att gälla inte är densamma för alla, utan kommer att bero på hushållets sammansättning i bostadsbidraget och antalet barn som den bidrags- skyldiga är underhållsskyldig för i underhållsstödet. Att ha olika inkomstgränser är en betydande fördel. Vad som är att betrakta som en tillräckligt hög inkomst för att tillgodose be- hoven bör förhålla sig till vilken försörjningsbörda som individen eller hushållet har. Detta uppnås genom kopplingen till den inkomst vid vilken rätten till stöd upphör. Vid beräkning av bidragsgrundande inkomst innebär förslaget att den inkomstgräns som ska gälla är den som motsvarar den bidrags- grundande inkomst som innebär att rätt till bidrag upphör. Hur hög denna gräns blir beror alltså på hur högt det maximala (oreducerade) bidraget är för det aktuella hushållet. Det beror i sin tur på vilka bidragsgrundande bostadskostnader hushållet har samt för hushåll med barn, hur många barn som finns i hushållet och om dessa är hemmavarande, växelvis boende eller umgängesbarn. Inkomstgrän- sen för hushåll med barn kan beräknas som det oreducerade bidraget inklusive av den bidragsgrundande bostadskostnaden dividerat med 0,2, det vill säga den faktor med vilken inkomsten re- ducerar bidraget. Till detta belopp ska läggas för en- samstående och för sammanboende. Det är de förhål- landen som gäller den månad som bostadsbidraget avser som avgör inkomstgränsen, det vill säga det har ingen betydelse om till exempel antalet barn var fler eller färre tidigare . För mot- svarande beräkning för unga utan barn ska hänsyn tas till de regler om inkomst och bidrag till bostadskostnader som gäller för sådana hushåll. För makar i hushåll utan barn ska för var och en av dem inkomstgränsen beräknas med utgångspunkt i vilka inkomster som beaktas för ensamstående utan barn. Förslag om nytt inkomstunderlag Vid beräkning av betalningsgrundande inkomst innebär förslaget att inkomstgränsen är den som motsvarar den inkomst som innebär att den bidragsskyldiga skulle ha fått ett betalningsbelopp som mot- svarar fullt underhållsstöd. Hur hög inkomstgränsen är beror på hur många barn som föräldern är underhållsskyldig för (oberoende av om dessa har underhållsstöd) och hur gamla de barn som underhålls- stöd betalas för är. Även här är det de förhållanden som gäller den månad som underhållsstödet avser som avgör inkomstgränsen. Gränser för vilken genomsnittlig månadsinkomst som innebär att tillägg till den bidragsgrundande inkomst i några fall anges i följande tabell. Tabell 8.1 Inkomstgränser för unga utan barn samt vid olika antal barn för ensamstående beroende på antalet hemmavarande (hv), växelvis boende (vxv) eller umgängesbarn (um) samt boendekostnad (låg bokostnad under taket), exempel 1 um, låg bokostnad 1 vxv, låg bokostnad 1 hv, låg bokostnad Anm: För sammanboende med barn är inkomstgränserna genomgående lägre . Gränsen för vilken genomsnittlig månadsinkomst som innebär tillägg till den betalningsgrundande inkomsten i några fall anges i den följ- ande tabellen. SOU 2021:101Förslag om nytt inkomstunderlag Inkomstgränser vid olika antal barn, beroende på ålder på barnet med underhållsstöd, exempel 8.2För den som har inkomst av näringsverksamhet gäller nuvarande regler Utredningens förslag: Den sökande och den betalningsskyldiga ska själv ange om hen har eller har haft överskott i inkomstslaget näringsverksamhet. Då ska bostadsbidrag respek- tive betalningsskyldighet prövas enligt nuvarande regler. Pröv- ning enligt nuvarande regler ska också göras om det i efterhand visar sig att någon har haft överskott i inkomstslaget närings- verksamhet utan att ha uppgett det. Prövning av betalningsskyl- dighet för underhållsstöd ska också göras enligt nuvarande regler för den som har överskott i inkomstslaget näringsverksamhet en- ligt det beslut om slutlig skatt som fattats det år be- talningsskyldigheten avser. Prövning enligt nuvarande regler ska dock inte göras om överskottet i inkomstslaget näringsverksam- het är litet. Är överskottet lägre än per kalenderår gäller föreslagna bestämmelser. Överskottet i inkomstslaget ska då inte heller beaktas vid beräkningen av betalningsgrundande in- komst och bidragsgrundande inkomst. Utredningen anser att det är viktigt att behandla alla inkomster av förvärvsarbete på ett så likartat sätt som möjligt. Det bör inte vara skillnad på hur en inkomst påverkar bidraget eller betalningsskyldig- heten beroende på om det är inkomst av anställning eller annat för- värvsarbete. Rent principiellt bör därför inte inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete, oftast inkomst av näringsverk- samhet, behandlas olika. För personer som både har Förslag om nytt inkomstunderlag en anställning och inkomst av näringsverksamhet från till exempel en enskild firma är det viktigt att de olika inkomsterna inte hänför sig till olika perioder, om de tillsammans ska spegla inkomsten . Arbete utfört i en anställning och i till exempel en enskild firma kan kombineras på olika sätt. Arbetet kan utföras parallellt, till exem- pel någon eller av anställning följt av någon eller med arbete i den enskilda firman, i re- spektive verksamhet eller till och per dag i vardera verksamheten. Arbetet kan i andra fall utföras så att arbetet i den enskilda firman utförs under en säsong av året och anställningen varar en annan. kan också en person ha övergått från an- ställning till arbete i enskild firma eller tvärtom.