sou · H9B331 · 2022-01-01 00:00:00 — 4.3.3Myndigheter med ansvar för infrastruktur Statens vegvesen är, som angetts ovan, ansvarigt för såväl planläggning som drift och underhåll av riks- och Europavägar. Det statliga bolaget ansvarar dock för utbyggnad och drift av en del motor- vägar. hade Statens vegvesen även hand om lands- vägar, men har detta ansvar övertagits av länen (fylkena). Fylkena och kommunerna ansvarar även för övriga delar av det offentliga vägnätet.24 för St. 40, s. 43 ff. St. 40, s. 47. 23NOU 2017:11 Bedre bistand. Fremtidig organisering av politiets sær- organ. 24Uppgifter från Statens vegvesen, , . Kontrollverksamheten i några andra länder och denna del av Statens vegvesens verksamhet är det statliga förvalt- ningsorganet Vegtilsynet. 4.3.4Andra myndigheter med kontrollansvar Ett viktigt inslag i den norska kontrollen av yrkestrafik på väg är de myndighetsövergripande vägkontrollerna. Vid dessa medverkar ofta inte bara polismyndigheten och Statens vegvesen, utan också arbets- miljöverket (Arbeidstilsynet), tullmyndigheten (Tolletaten) och det norska skatteverket.25 Arbeidstilsynet samarbetar med Statens vegvesen beträffande kon- troller av arbetstidsreglering. Statens vegvesen begär till exempel in dokument som har betydelse för Arbeidstilsynets kontrollverksam- het.26 Utöver detta genomför myndigheterna också gemensamma väg- kontroller. Exempel på andra myndigheter som ingår i kontrollverk- samheten är tullmyndigheten. De kontroller som Tolletaten utför av yrkestrafik rör exempelvis lastsäkring samt däck och vinterutrustning.27 Landets kontroll- system för yrkestrafik har av naturliga skäl inte hunnit genomgå några större förändringar sedan utträdet, varför detta alltjämt är anpassat efter de regler som gäller inom gemenskapen. Den brittiska kontrollverksamheten är uppdelad på flera aktörer. De som står för huvuddelen av kontrollerna är tillsynsmyndigheten and (), landets åtta trafikkommissionärer (), polismyndigheterna och arbetsmiljö- myndigheten (Health and Safety Executive, HSE). Nedanstående kartläggning utgår från det system och de myn- digheter som sköter kontrollverksamheten i , och , medan har en delvis annorlunda myndighets- struktur. St. 40, s. 48. 26Uppgifter från Statens vegvesen, , . St. 40, s. 44. Kontrollverksamheten i några andra länder 4.4.1Driver and () DVSA är en nationell myndighet som lyder under transportdepar- tementet () och som bland annat ansvarar för förar- och teoriprov, kontrollbesiktningar och fordonstester. Myndig- heten utför även kontroller längs vägarna samt genomför företags- kontroller.28 sköttes DVSA:s uppdrag av två myndigheter; (), som administrerade förarprov och teori- prov samt utbildade körinstruktörer, och Vehicle and (), som ansvarade för bland annat kontroll- besiktningar och kontrollverksamhet av yrkestrafik på väg. slogs DSA och VOSA samman till DVSA, som därmed övertog båda myndigheternas ansvarsområden. Syftet med sammanslagningen var att effektivisera verksamheten, reducera byrå- krati samt öka samarbetet och kommunikationen inom sektorn.29 DVSA har omkring 4 600 anställda varav cirka 600 är kontrollan- ter. Huvudkontoret ligger i , men myndigheten har även två kontaktcenter i och , ett utbildningscenter i Cardington samt ett administrativt center i Nottingham. Därutöver har DVSA omkring 380 center för uppkörning och drygt 600 kon- troll- och besiktningsplatser runt om i . DVSA ansvarar för kontroll av fordon och trafik över hela Stor- . De vägkontroller som myndigheten genomför riktar sig mot yrkestrafik såsom lastbilar, bussar och turistbussar, medan polis- myndigheterna ansvarar för kontroller av personbilar och övriga for- don. DVSA ansvarar för underhållet av de 70 kontrollplatser längs vägnätet som används vid kontrollerna. DVSA:s kontrollanter har rätt att stoppa både inhemska och utländska fordon och utför kontroller avseende fordonsstatus, last- säkring, hantering av farligt gods samt efterlevnaden av reglering beträffande cabotage, färdskrivare samt kör- och vilotider. Kon- trollanterna har rätt att utfärda böter och förbud (prohibitions) av olika slag. Det kan antingen röra sig om omedelbara förbud (imme- diate prohibitions), som innebär att ekipaget hindras från fortsatt färd, eller villkorade förbud (delayed prohibitions), som innebär att fordonet får fortsätta färden och att ägaren har på 28Uppgifter från Traffic Commissioner, , . 29Pressmeddelande, /government/speeches/vosadsa, publicerat . Kontrollverksamheten i några andra länder sig att åtgärda avvikelsen och genomföra en kontrollinspektion innan fordonet får användas igen. DVSA har även möjlighet att an- vända sig av klampning. DVSA gör inga slumpmässiga kontroller, utan urvalet sker utifrån ett system där fordon som tidigare uppvisat avvikelser eller brister prioriteras. Allvarliga eller upprepade förseelser kan även bli föremål för åtal eller resultera i att DVSA rapporterar ärendet vidare till ansvarig Traffic Commissioner.30 Tabell 4.3 Av DVSA utförda fordonskontroller vid vägkontroller och företagsinspektioner –2019 Kontroller av fordon över Kontroller av fordon upp till och med Kontroller av fordon i kollektivtrafik Kontroller av övriga fordon Källa: Driver and . Utöver vägkontrollerna utför DVSA även företagskontroller. Myn- digheten genomför både rena skrivbordskontroller och fysiska inspektioner i företagets lokaler. Inspektionerna kan vara såväl annonserade som oannonserade och kan även innefatta fordons- kontroller. Ungefär hälften av de kontroller som DVSA genomför är vägkontroller och resterande är företagskontroller. Tabell 4.4 Av DVSA utförda kontroller avseende kör- och vilotider samt farligt gods –2019 Kontroller avseende kör- och vilotider Kontroller avseende farligt gods Källa: Driver and . 30Uppgifter från Traffic Commissioner, , . Kontrollverksamheten i några andra länder finns ett särskilt certifieringssystem för transportföretag i . Systemet innebär att de företag som uppnår en viss nivå av kvalitetsstyrning och regelefterlevnad får sköta stora delar av sina kontroller själva. De blir följaktligen inte föremål för företagskontroller lika ofta som andra företag och deras fordon stoppas inte i lika stor utsträckning i vägkontroller.31 De före- tag som omfattas av certifieringssystemet står för ungefär 7–8 pro- cent av den tunga godstrafiken på väg i . var det vanligt med samordnade aktioner där DVSA, polismyndigheterna och eventuellt andra myndigheter samverkade. Eftersom DVSA har rätt att stanna fordon utan inblandning från polisen har dessa kontroller blivit mindre vanliga. Det finns dock ett nätverk där DVSA, polismyndigheterna, arbetsmiljömyndigheten och det statliga bolaget som sköter driften av bland annat de brittiska motorvägarna ingår. Nätverket träffas regelbundet och utbyter information. Därutöver vidarebefordrar DVSA regelbundet infor- mation till den brittiska arbetsmiljömyndigheten.32 Den nordirländska motsvarigheten till DVSA är Driver and (). Till skillnad från DVSA hanterar DVA även körkorts- och fordonsregister. Det finns åtta Traffic Commissioners i . Dessa an- svarar för licensiering och tillståndsgivning, reglering av tung yrkes- och busstrafik samt registrering av den lokala busstrafiken inom sitt respektive geografiska område. Kommissionärerna är oberoende och fungerar som en särskild prövningsinstans inom sina ansvarsom- råden. De har befogenhet att kalla företrädare för transportföretag eller yrkeschaufförer till förhör och sammanträden (preliminary hearings) för att utreda frågor om brister beträffande fordon eller trafiksäkerhet. De fungerar även som överklagandeinstans för vissa av DVSA:s beslut samt har rätt att meddela dispenser i vissa frågor.33 De hanterar däremot inte frågor av straffrättslig natur, utan dessa sköts av domstolarna. 31Uppgifter från Traffic Commissioner, , . 32Uppgifter från Traffic Commissioner, , . 33Annual Report to the Secretary of State 2019–2020, Traffic Commissioners for , s. 5 ff. Kontrollverksamheten i några andra länder Kommissionärerna bistås av biträdande trafikkommissionärer () som bland annat leder offentliga utredningar (public inquiries). En av kommissionärerna, , ansvarar för att publicera vägledningar och rikt- linjer för hur kommissionärernas arbete ska bedrivas. Tabell 4.5 Av utförda åtgärder –2020 Offentliga utredningar (public inquiries) Källa: Traffic Commissioners. I finns ingen nationell polismyndighet, utan all polis- verksamhet administreras lokalt i länen (counties) eller i grupper av counties. Det finns därför över 40 olika polismyndigheter ute i lan- det. Myndigheterna finansieras ungefär till hälften av staten. För att få statsstöd krävs att polisverksamheten uppfyller vissa krav avse- ende bland annat antal poliser och utbildningsnivå. De lokala polis- styrkorna samarbetar regionalt och delar vissa centrala funktioner.34 Vidare finns ett antal icke-territoriella polisstyrkor, bland annat transportpolisen, British Transport , som patrullerar järnvägs- stationer samt flertalet tunnelbane- och spårvägssystem. Det stora antalet polismyndigheter innebär att organisationen och den kontrollverksamhet som genomförs varierar i olika delar av Stor- . Det är dock vanligt att polismyndigheterna har särskilda trafikpoliser och ibland även motorvägspoliser som patrullerar motor- vägarna. Polismyndigheterna utför, till skillnad från DVSA, även hastighets- och nykterhetskontroller. Fokus ligger på att öka trafik- säkerheten. DVSA har bättre infrastruktur för att kunna genomföra vägkontroller, varför det är betydligt vanligare med DVSA-kontroller än med polisledda sådana. Det bör emellertid framhållas att polis- myndigheterna och DVSA har delvis olika funktioner eftersom 34SOU 2000:25, s. 148. Kontrollverksamheten i några andra länder DVSA endast kontrollerar yrkestrafik, medan polisen fokuserar på all typ av trafik, men med tonvikt på den icke-kommersiella.35 4.4.4Myndigheter med ansvar för infrastruktur I ansvarar det statliga bolaget för planering, finansiering, drift och underhåll av motorvägar och större riksvägar. Bolaget har även egna tjänstemän, så kallade traffic officers, som arbetar ute på motorvägarna för att för- hindra trafikstockning, assistera trafikanterna och underlätta trafik- flödet. Drift och underhåll av övriga delar av vägnätet sköts av lokala myndigheter. för det statliga vägbolaget är det statliga organet Office of Rail and Road (). 4.4.5Andra myndigheter med kontrollansvar Utöver DVSA och polismyndigheterna genomför även den brittiska tullmyndigheten vissa kontroller avseende yrkestrafik på väg. Vidare ansvarar arbetsmiljömyndigheten, Health and Safety Executive (HSE), för kontroll av regelefterlevnaden avseende vissa arbetsmiljöfrågor. and () hanterar de nationella körkorts- och fordonsregistren, medan () ansvarar för godkän- nande av nya väg- och transportfordon samt fordon och kompo- nenter som används inom jordbrukssektorn. är en förbundsstat, vilket innebär att kontrollen av väg- trafiken sker på både nationell nivå och på delstatsnivå. Centrala aktörer inom kontrollverksamheten är den nationella tillsynsmyn- digheten Bundesamt für Güterverkehr (BAG), polismyndigheterna, tullmyndigheten samt myndigheter på delstatsnivå. Eftersom del- staterna har stor frihet att själva utforma sin kontrollverksamhet skiljer sig organisationen och uppdelningen åt i olika delar av lan- 35Uppgifter från Traffic Commissioner, , . Kontrollverksamheten i några andra länder det.36 Det har inte varit möjligt att inom ramen för utredningen kart- lägga organisationslösningarna i delstaterna. Beskrivningen nedan fokuserar därför främst på de kontroller som sker på nationell nivå samt på hur uppdelningen ser ut mellan de som bedrivs av de natio- nella myndigheterna och de som bedrivs av delstaterna. 4.5.1Bundesamt für Güterverkehr (BAG) På nationell nivå ansvarar BAG för stora delar av kontrollverk- samheten av yrkestrafik på väg. BAG är en fristående myndighet under Trafik- och infrastrukturministeriet (Bundesministerium für Verkehr und digitale Infrastruktur, BMVI). Myndigheten deltar i normgivning och rättsutveckling både för nationella och internatio- nella godstransporter samt för internationella persontransporter. Vidare utför myndigheten vägkontroller och företagskontroller, ansvarar för regelverket för marknadstillträde och fungerar som natio- nellt organ för tillstånd, inspektion och sanktioner avseende de kom- mersiella gränsöverskridande vägtransporterna i Tyskland.37 Sanktio- ner mot inhemska förare och transportföretag hanteras dock huvud- sakligen på delstatsnivå.38 När BAG kontrollerar förare eller fordon som myndigheten inte har sanktionsbefogenhet för, vilket huvud- sakligen är inhemska förare och företag, rapporterar inspektörerna vidare till delstatspolisen eller annan ansvarig myndighet som har att vidta adekvata åtgärder.39 BAG sammanställer även statistik avse- ende yrkestrafik samt utarbetar trafikprognoser.40 Myndigheten har sitt huvudkontor i och har totalt 1 800 an- ställda, varav omkring 250 är inspektörer som utför vägkontroller och cirka 580 är vägavgiftsinspektörer.41 Huvudkontoret består av sex en- heter som ansvarar för bland annat lagstiftning, marknadsfrågor, tull- avgifter och kontrollverksamhet. Därutöver finns 11 regionala kontor och ett kontor i . Huvudkontoret står för samordning av arbetet medan regionkontoren utför de operativa kontrollerna.42 36Uppgifter från Bundesamt für Güterverkehr (BAG), , . 37Road-Side Checks, Bundesamt für Güterverkehr, 2018, s. 3 f. samt Effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Rapport , Transportföretagen, s. 28 f. 38Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 9. 39Effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Rapport , Transportföretagen, s. 29. 40Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 11 ff. 41Siffror från BAG . 42Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 3. Kontrollverksamheten i några andra länderSOU 2021:31 Källa: Bundesamt für Güterverkehr. BAG utför både fysiska vägkontroller, så kallade Straßenkontrollen, och företagskontroller. Vid vägkontrollerna kontrolleras även att vägavgift har erlagts, så kallad Mautkontrollen.43 Inspektörerna har befogenhet att stoppa både tysk och utländsk yrkestrafik, inklusive bussar och turistbussar. Vid vägkontrollerna kontrolleras bland annat fordonens tekniska status, lastsäkring, hanteringen av farligt gods och efterlevnaden av regleringarna för cabotage, färdskrivare samt kör- och vilotider.44 I de fall som inspektörerna upptäcker överträdelser kan de utfärda varningar eller sammanställa inspektionsrapporter som kan läggas till grund för administrativa sanktionsförfaranden. BAG har även möjlighet att besluta om uppföljningskontroller av föraren eller transportföretaget samt hindra fordon från fortsatt färd om ekipaget framstår som en fara för trafiksäkerheten eller om erforderliga doku- ment inte kan uppvisas.45 Om en förare inte följer inspektörernas anvisningar om att köra in för inspektion har BAG möjlighet att 43Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 23 ff. 44Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 7. 45Road-Side Checks, Bundesamt für Güterverkehr, 2018, s. 3 ff. Kontrollverksamheten i några andra länder utfärda böter om samt rätt att följa efter och stoppa fordonet. BAG:s inspektörer har dock inte blåljusbefogenhet utan måste respektera hastighetsbegränsningar och andra trafikregler även vid ett efterföljande. Tabell 4.6 Av BAG genomförda vägkontroller Vägning av fordon (automatisk kontroll) Källa: Bundesamt für Güterverkehr. De företagskontroller som BAG utför fokuserar främst på cabotage och vissa tillståndsfrågor, men även andra områden kontrolleras.46 I många fall initieras en företagskontroll efter att föraren eller fordonet har uppvisat brister vid genomförda vägkontroller, men kontrollerna kan också grunda sig på anmälningar eller under- rättelser från andra myndigheter eller branschorganisationer. BAG utför både rent administrativa kontroller, där företagen uppmanas att inkomma med aktuella dokument för granskning, samt fysiska inspektioner på plats. Flertalet företagskontroller, bland annat avseende kör- och vilotider, hanteras dock främst på delstatsnivå.47 Tabell 4.7 Av BAG genomförda kontroller inom vissa rättsområden –2019 Regler om hantering av avfall Internationell reglering om säkra containrar Reglering hänförlig till föraren Lag om farligt gods Källa: Bundesamt für Güterverkehr. 46Rapport från 2011/12:RFR8, bilaga 5, s. 222 f. 47Uppgifter från Bundesamt für Güterverkehr (BAG), , . Kontrollverksamheten i några andra länder BAG samarbetar med flera aktörer och det förekommer att myn- digheten genomför gemensamma kontroller med exempelvis tull- myndigheten, polismyndigheterna och andra aktörer på delstatsnivå.48 I och med att BAG endast är sanktionsmyndighet för utländska förare och transportföretag, medan sanktioner mot inhemska aktörer han- teras av delstaterna49, krävs förhållandevis omfattande kontakter mel- lan myndigheterna. Även de tyska polismyndigheterna har en central roll i kontrollverk- samheten av yrkestrafik på väg.50 I är polisväsendet i stor utsträckning en delstatlig angelägenhet och samtliga 16 delstater har en egen polismyndighet, så kallad Landespolizei.51 Polismyndig- heterna är i sin tur uppdelade i olika polisdistrikt. Sammanlagt arbe- tar mer än 300 000 personer inom de delstatliga polismyndigheterna. Utöver delstatspolisen finns även nationella polisorgan, varav det viktigaste är kriminalpolisen och , som står för gränsskydd och har det polisiära ansvaret för flygplatser och järnväg.52 De nationella polisorganen har omkring 39 000 anställda. Det är delstaterna själva som, inom vissa ramar, utfärdar regler och förordningar om hur respektive delstatspolis ska vara organiserad samt svarar för dess administration. Det finns således regionala skill- nader, men samtliga polismyndigheter har ansvar för bland annat trafiksäkerhetsfrågor samt utreder trafikolyckor och genomför väg- kontroller med fokus på trafiksäkerhet.53 I polisdistrikten , , , och Münster finns även särskilda motor- vägspoliser. Dessa patrullerar motorvägarna och genomför kontroller avseende hastighet, lastsäkring samt kör- och vilotider. Motorvägs- poliserna genomför också gemensamma kontroller med andra myndig- heter såsom tullmyndigheten och BAG.54 48Road-Side Checks, Bundesamt für Güterverkehr, 2018, s. 2. 49Active for goods transport. Legal information, Bundesamt für Güterverkehr, 2011, s. 9. Se även Effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Rapport , Transportföretagen, s. 29. 50Rapport från 2011/12:RFR8, bilaga 5, s. 222 f. 51SOU 2000:25, s. 149. 52SOU 2000:25, s. 149 f. 53Effektivare tillsyn av yrkestrafiken. Rapport , Transportföretagen, s. 29. 54Rapport från 2011/12:RFR8, bilaga 5 s. 223. Kontrollverksamheten i några andra länder 4.5.3Myndigheter med ansvar för infrastruktur I sköts förvaltning och underhåll av vägnätet huvud- sakligen av myndigheter på delstatsnivå. /2021 genomfördes emellertid en reform som innebar att ett statligt bolag, des Bundes, övertog ansvaret för planering, konstruktion, drift, underhåll och finansiering av motorvägar. Bolaget förväntas komma att syssel- sätta omkring 15 000 anställda, men är ännu under uppbyggnad. De uppgifter som inte överförs till bolaget kommer att hanteras av det nybildade nationella organet Das Fernstraßen-Bundesamt (FBA) som också kommer att fungera som tillsynsmyndighet för det nationella motorvägsbolaget. 4.5.4Andra myndigheter med kontrollansvar Utöver polismyndigheterna och BAG genomför även tullmyndig- heten, , vägkontroller vid vilka främst körkorts- och till- ståndskontroller samt kontroller avseende arbetsrättslig reglering genomförs. Många registerrelaterade frågor, bland annat fordons- och kör- kortsregistret, hanteras på nationell nivå av vägtransportmyndigheten (). KBA svarar också för övervakning av besiktningsverksamheten för fordon samt tillståndsgivning och kvalitetskontroller inom fordonstillverkningen. 4.6Något om jämförelsen mellan de utvalda ländernas kontrollsystem och Jämförelser mellan olika länders regleringar, system och lösningar inom ett visst område är förknippat med vissa svårigheter. En jämförelse mellan exempelvis det tyska och det svenska systemet för kontroller av yrkestrafik på väg måste ta hänsyn till bland annat det faktum att , till skillnad från , är en förbundsstat. Skillnader i fråga om polisväsendets organisation i och påverkar möjligheterna att genomföra en adekvat jämförelse i förhållande till det svenska systemet. Även systemens utformning kan i vissa fall skilja sig åt i sådan omfattning att jäm- Kontrollverksamheten i några andra länder förelser blir mer komplicerade. Detta gäller till exempel det brittiska systemet med trafikkommissionärer. Det finns dock likheter mellan kontrollsystemen i samtliga länder som vi har studerat. Samtliga länder har till exempel valt att skilja på kontrollen av yrkestrafik och annan trafik. Kontrollverksamheten är i alla länderna fördelad mellan i huvudsak en tillsynsmyndighet och polisväsendet. Vidare har tillsynsmyndigheterna i alla jämförelse- länder möjlighet att genomföra egna vägkontroller, utan bistånd från polisen. Omfattningen av vad som kontrolleras vid vägkontrollerna varierar, men ingen av myndigheterna genomför kontroller avseende nykterhet och hastighet. Andra exempel som kan nämnas är att flera av länderna genomför myndighetsövergripande vägkontroller där flera myndigheter samverkar. 5.1Varför behövs en ny kontrollstruktur? Bedömning: Det saknas i vissa delar underlag för att bedöma effektiviteten i dagens kontrollverksamhet. Styrning, samordning och uppföljning av trafikpolisverksam- heten inom har brister. Det saknas ett gemensamt utvecklingsarbete kring den sam- lade kontrollverksamheten inom yrkestrafikområdet. Det finns brister i samverkan mellan , Transportstyrelsen och övriga myndigheter kring strategiska kontrollfrågor kopplade till yrkestrafiken. syn på omfattningen av uppdraget som kon- trollmyndighet av yrkestrafiken är allt för begränsad. Detta gäller till exempel arbetet med att självständigt bidra till regelutveck- lingen inom yrkestrafikområdet. Det finns behov av en starkare nationell styrning av trafik- polisverksamheten inom . Vi har tidigare (avsnitt 3.5) redogjort för våra iakttagelser kring dagens kontrollstruktur. I detta avsnitt utvecklas bedömningarna av kontrollverksamheten och motiven för förslag till förändringar av den samlade kontrollverksamheten. 5.1.1Omfattning och effektivitet i dagens kontrollverksamhet I vårt direktiv konstateras att yrkestrafiken på väg står för en bety- dande andel av landets transporter (avsnitt 2.2.1) och att det är av stor vikt att kontrollverksamheten kopplad till yrkestrafiken är effektiv och av tillräcklig omfattning. Vår analys av dagens kontroller har omfattat båda dessa perspektiv. Detta eftersom fler kontroller inte nödvändigtvis behöver innefatta en effektivare samlad kontroll- verksamhet. Utvecklingen av omfattningen av vissa av de genom- förda kontrollerna går att beskriva . Begreppet effektivitet definieras vanligen som graden av målupp- fyllelse och uppnådda effekter i relation till värdet av insatta resurser. Effektiva kontroller skulle med detta synsätt innebära att tillgängliga resurser utnyttjas på bästa sätt för att uppnå uppsatta mål. Detta resonemang kräver dock att det finns uppsatta mål för verksamheten och uppgifter om insatta resurser. Vi kan konstatera att det i vissa delar av den samlade kontrollverksamheten saknas underlag för att bedöma effektiviteten. Detta som en följd att varken mål eller resur- ser är analyserade och redovisade. I samband med vår kartläggning har vi också noterat att vissa kontroller inom område genomförs i begränsad omfattning.