sou · H9B344 · 2022-01-01 00:00:00 — Vid en förbättrad tillgänglighet på bankernas webbplatser och mobila applikationer kan fler personer komma att göra sina ärenden på webben i stället för på bankkontor. För detta räkneexempel antar Analysys att direktivet får till följd att av denna grupp, vilket motsvarar 73 000 personer, hanterar sina ärenden via webben i ställer för via bankkontor. En sådan förflyttning skulle resultera i en minskad kostnad för bankerna om . Kunderna kan även göra en individuell besparing genom att slippa bankernas serviceavgift om per ärende om tjänsterna blir mer tillgängliga i andra kanaler. Tabell 32: Kostnad per kanal för de kundärenden som antas kunna förflyttas från bankkontor till webbplats. Antal kundärenden som antas kunna förflyttas till en billigare kanal för aktören till följd av direktivet Direktivet kan medföra både minskade kostnader och ökade intäktsmöjligheter för e-handeln. Eftersom e-handeln är en heterogen bransch med stor variation mellan aktörerna, är det svårt att identifiera nyttor för hela marknaden. Enligt e-barometern (2019) har av konsumenterna gjort sitt senaste inköp i en fysisk butik. 25 Eftersom flera av de aktörer som bedriver e-handel även har fysiska butiker är det därmed möjligt att spara in på kostnader genom att förflytta kunder från fysiska till digitala försäljningskanaler. En mer tillgänglig e-handel bedöms kunna leda till att fler människor gör sina inköp via aktörens webbplats eller mobilapplikation, vilket minskar behovet för de mer kostsamma fysiska butikerna. Mer tillgängliga e-handelswebbplatser bedöms också leda till att fler konsumenter få hjälp med sitt ärende via webbplatsen snarare än via den dyrare lösningen med kundtjänst på telefon eller mejl, samt att den ökade tillgängligheten leder till en bättre kundupplevelse och därmed färre supportärenden. Den potentiella intäktsökningen för e-handeln till följd av direktivet är knuten till de individer som inte har e-handlat eller haft möjligheten att handla på grund av begränsad tillgängligheten på webbplatser och mobilapplikationer. Enligt (2020) e-handlar inte i åldersgruppen . 40 Dessutom har av personer med funktionsnedsättning inte möjlighet att e-handla på grund av bristande tillgänglighet inom e-handeln. 36 En ökad tillgänglighet i branschen kan därmed dels leda till fler kunder för 40Internetstiftelsen, Svenskarna och internet 2020. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 52 e-handeln, dels ökad försäljning till befintliga kunder som får en bättre kundupplevelse genom den ökade tillgängligheten. Enligt statistik från föreningen e-handlar av personer med funktionsnedsättning, vilket motsvarar cirka 1,9 miljoner personer. Med en ökad tillgänglighet av webbplatser och mobilapplikationer kommer troligtvis fler personer med funktionsnedsättning börja handla på nätet. E-handelskonsumtionen i per person och månad uppgår till . 41 25 Analysys gör för detta räkneexempel antagandet att direktivet medför att av denna grupp börjar att e-handla, det vill säga cirka 190 000 personer. Denna nya kundgrupp skulle medföra en försäljningspotential om , se tabell 33. Tabell 33: Sammanställning av det potentiella antalet nya e-handlare och den uppskattade försäljningspotentialen Potentiellt antal nya e-handlare till följd av direktivet 41Statistikmyndigheten , befolkningspyramid 2019. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 53 Denna rapport syftar till att bistå Utredningen om genomförandet av tillgänglighetsdirektivet (S 2020:5) med en beräkning av de ekonomiska effekterna för svenska aktörer till följd av införandet av direktivet. Då beräkningarna i huvudsak är baserade på kostnader och populationer som uppskattats av de berörda aktörerna finns troligen en viss felmarginal. Analysys Masons bedömning är dock att metoden ger ett bra riktvärde för kostnaderna. Det bör också poängteras att de monetära värden som redovisas i räkneexemplen för direkta nyttor inte ger en heltäckande bild då nyttor är svåra att kvantifiera. Det är därmed inte möjligt att rakt av jämföra de värden för kostnader och nyttor som presenteras i rapporten. Direktivet syftar till att undanröja hinder för den fria rörligheten och öka tillgängligheten för vissa produkter och tjänster. En rad nyttor, både indirekta och direkta har också identifierats som en trolig följd av direktivet. Analysys har dock även identifierat ett antal risker som kraven i direktivet kan komma att medföra. Innovation och utveckling kan hämmas om berörda aktörer upplever ett minskat inflytande över utformningen av sina produkter. Kostnaden förknippad med att uppfylla kraven kan också bidra till att hämma utvecklingen av nya produkter och tjänster samt riskera att vissa produkter och tjänster dras tillbaka från marknaden i stället för att göras tillgängliga. Det kan också finnas en risk att speciallösningar urvattnas när de anpassas till direktivet, och därmed inte längre möter behoven hos individer med särskilda behov. Vidare bör det nämnas att det finns en risk att kostnaden för tillgängliggörandet kan påverka priset till slutkunden. Det skulle innebära att det är individen som får betala för införandet av direktivet. Detta bedöms främst gälla för områdena e-handel, bank och e-böcker. Avslutningsvis vill Analysys framhålla att beräkningarna av kostnader och nyttor till följd av direktivet väckt intressanta och viktiga följdfrågor. Det vore relevant att fördjupa analysen kring vilka målgrupper som kommer att uppleva vilka nyttor samt beforska hur dessa nyttor dels kan kvantifieras, dels kan presenteras på ett pedagogiskt sätt. Vilka åtgärder, och därmed kostnader, som faktiskt drivs av direktivet och vilka som skulle skett oavsett av direktivet är också relevant att undersöka vidare. Gemensamt för dessa frågeställningar är att de kräver omfattande analys och ett stort empiriskt material. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 54 2021. (hämtad ). Svenskarna med funktionsnedsättning och internet 2019. 2020. content/uploads/2020/06/SMFOI_rapport_200616.pdf (hämtad ). och rådets direktiv (EU) 2019/882 av om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT, , L 151/70). 2019. content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019L0882&from=SV (Hämtad ). Accessibility requirements for ICT products and services EN 301 549 – V3.1.1. 2019. (hämtad ) och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT, 2.12.2016,L327/1). 2016. (Hämtad 2020- 12-01) och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT, 17.12.2018, L321/36). 2018. https://eur- lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1972&from=SV (Hämtad ) 2020. (hämtad 2020- 10-28). Svenskarna och internet 2020. 2020. (hämtad ). Svenskarna och interner 2019. 2019. och-internet-2019/ (hämtad ). och svensk biblioteksförening. En kartläggning av e-boken i ur ett biblioteksperspektiv. (Hämtad ). H., A theory of human motivation, , Vol. 4, 1943: 370-396. Myndigheten för delaktighet. 2016. (hämtad ). Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 55 Myndigheten för delaktighet. Konsekvensutredning om tillgänglighetsdirektivet. 2016. tillganglighetsdirektivet.pdf (hämtad ). Myndigheten för delaktighet. Banktjänster - Bilaga 5 till Konsekvensutredning om förslag till tillgänglighetsdirektiv. 2016.https:///contentassets/505ed43c62d741d489312c34a5d2bce3/2016- 25-bilaga-5-banktjanster.pdf (hämtad ) Utvärdering av tillgängligheten i mobila applikationer för betalning för personer med funktionsnedsättningochäldre.2015.https://eur-lex.europa.eu/legal- content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1972&from=f . (Hämtad ). 2021. (hämtad ) Digital omställning till följd av covid-19. 2021. omstallning-till-foljd-av-covid/digital-omstallning-till-foljd-av-covid.pdf (hämtad ). Beslut med anledning av förstudie – inriktning för köp och validering av biljett. 2015. organ/Trafiknamnden/2015//p5-Tjut-TN-Beslut-maa-forstudie-inriktning-validering-biljett.pdf (hämtad ). 2021. (hämtad ) som sysslade med e-handel . 2020. foretag/pong/tabell-och-diagram/e-handel/andel-foretag-som-sysslade-med-e-handel-under-2019/ (hämtad 2020- 11-25). . statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/sveriges-befolkningspyramid/ (hämtad ) , Statistik om personer med funktionsnedsättning, tabeller 2018-2019, 2020. amne/levnadsforhallanden/levnadsforhallanden/undersokningarna-av-levnadsforhallanden-ulf-silc/pong/tabell- och-diagram/statistik-om-personer-med-funktionsnedsattning/tabeller-20182019/ (hämtad ) , Bank- och finansstatistik 2019. 2020. (hämtad ). Svensk digital handel. 2020. barometern-arsrapport-2019.pdf (Hämtad ). Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 56 Svensk digital handel. 2021. konsument/certifierade-e-handlare/ (hämtad ). 2020. debatt/publikationer/kollektivtrafikbarometern-arsrapport-2019.pdf (hämtad ). Kollektivtrafikens barriärer 2019. 2019. (hämtad ). (W3C). Web Content Accessibility ) 2.1. 2018. (Hämtad ). Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 57 Tabell 1: Sammanställning av tre modeller för tillgänglighetsprojekt av webbplatser och responsiva gränssnitt. Tabell 2: Sammanställning av modell för e-handelsaktörers löpande kostnader. Tabell 3: Sammanställning av tre modeller för tillgänglighetsprojekt med mobilapplikationer.................................. Tabell 4: Den totala investeringskostnaden och den löpande kostnaden för berörda aktörer i vid införandet av direktivet. Tabell 5: Den totala investeringskostnaden och den löpande kostnaden för berörda aktörer i vid införandet av direktivet. Tabell 6: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i kategorin it och elektronik. Tabell 7: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för kategorin it och elektronik ... Tabell 8: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för kategorin it och elektronik.......... Tabell 9: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för dator- och telefonitjänster (konsekvensanalys 2017)............................................................................................................................................... Tabell 10: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i kategorin audiovisuella medietjänster......... Tabell 11: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området audiovisuella Tabell 12: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för kategorin audiovisuella Tabell 13: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för kategorin audiovisuella medietjänster (konsekvensanalys 2017)....................................................................................................................... Tabell 14: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i kategorin e-böcker. Tabell 15: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området e-böcker. Tabell 16: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-böcker. Tabell 17: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-böcker (konsekvensanalys 2017)............................................................................................................................................... Tabell 18: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i området persontransporter. Tabell 19: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området persontransporter32 Tabell 20: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området persontransporter. Tabell 21: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området persontransporter (konsekvensanalys 2017)............................................................................................................................................... Tabell 22: Sammanställning av identifierade produkter och tjänster i området bank- och betalningstjänster......... Tabell 23: Sammanställning av de aktörer som berörs av kostnadsberäkningarna för området bank- och Tabell 24: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området bank- och Tabell 25: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området bank- och betalningstjänster (konsekvensanalys 2017)................................................................................................................ Tabell 26: i kategorierna 0–9,10–49 och fler än 50 anställda. Tabell 27: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-handel. Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 58 Tabell 28: Sammanställning av investeringskostnader och löpande kostnader för området e-handel (konsekvensanalys 2017)............................................................................................................................................... Tabell 29: Kostnad per kanal för de kundärenden som bedöms kunna förflyttas till en annan kanal. Tabell 30: Kostnad per kanal för de kundärenden som bedöms kunna förflyttas till en annan kanal. Tabell 31: Kostnad per försäljningskanal för de inköp som bedöms kunna förflyttas till en annan kanal . Tabell 32: Kostnad per kanal för de kundärenden som antas kunna förflyttas från bankkontor till webbplats. Tabell 33: Sammanställning av det potentiella antalet nya e-handlare och den uppskattade försäljningspotentialen Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 59 Bilaga 1 – Intervjuade aktörer Bilaga 2 - Kostnadsberäkningar för området it och elektronik, 2021 Bilaga 3 - Kostnadsberäkningar för området audiovisuella medietjänster, 2021 Bilaga 4 - Kostnadsberäkningar för området e-böcker, 2021 Bilaga 5 - Kostnadsberäkningar för området persontransporter, 2021 Bilaga 6 - Kostnadsberäkningar för området bank- och betalningstjänster, 2021 Bilaga 7 - Kostnadsberäkningar för området e-handel, 2021 Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 60 Bilaga 1: Sammanställning över intervjuade aktörer Myndigheten för press radio och TV Myndigheten för press radio och TV Myndigheten för press radio och TV Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 61 iZettle/Pay pal Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 62 Bilaga 2: Kostnadsberäkning för området it och elektronik, 2021 Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 63 Bilaga 3: Kostnadsberäkning för området audiovisuella medietjänster, 2021 Min kost/st webbplats, mobila applikationer, TV plattform med kanalpaket, redaktionellt innehåll - digital tv redaktionellt innehåll, beställ tv Redaktionellt innehåll, digital tv Löpande kostnader för mobil Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 64 Bilaga 4: Kostnadsberäkning för området e-böcker, 2021 Löpande kostnad för redaktionellt innehåll, övriga aktörer Digitala filer för e-böcker (epub2/pdf till epub3) Löpande kostnader för mobil Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 65 Bilaga 5: Kostnadsberäkning för området persontransporter, 2021 Biljettsystem backoffice/ mjukvara Löpande kostnader för flygtrafik Privata webbplatser & mobilapplikation för Biljettsystem backoffice/ mjukvara Löpande kostnader för färjetrafik Privata webbplatser inom tågtrafik Privata mobilapplikationer inom tågtrafik- Biljettsystem backoffice/ mjukvara Löpande kostnader för tågtrafik Privata webbplatser inom busstrafik Biljettsystem backoffice/ mjukvara Löpande kostnader, privata Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 66 Bilaga 6: Kostnadsberäkning för området bank- och betalningstjänster, 2021 Teknisk utveckling av storbank Teknisk utveckling av mindre bank Löpande kostnader för webbsidor och mobilapp. Utveckla webbplatser & utveckla mobila Utveckla betalningstjänst webbplats Liten Utveckla betalningstjänst webbplats Mellan Webbplats för kreditutgivining Liten Webbplats för kreditutgivining Mellan Mobilapplikaiton för kreditutgivning Liten Mobilapplikaiton för kreditutgivning Mellan Webbplats för investeringsrådgivning Liten Webbplats för investeringsrådgivning Mellan Mobilapplikaiton för investeringsrådgivning Liten Mobilapplikaiton för investeringsrådgivning Mellan Löpande kostnader för investeringsrådgivning Konsekvensanalys med fokus på kostnader och nyttor relaterade till genomförandet av tillgänglighetsdirektivet | 67 Bilaga 7: Kostnadsberäkning för området e-handel, 2021 (mindre e-handelsplats) 50+ anställda (Större e- (mindre e-handelsplats) 50+ anställda (Större e- (mindre e-handelsplats) 50+ anställda (Större e- Angående sammanställd statistik om personer med nedsatt funktion Myndigheten för delaktighet, MFD, har på begäran av utredningen om genomförande av tillgänglighetsdirektivet undersökt möjligheterna att beskriva vilka statistikkällor som finns att tillgå i syfte att kunna bedöma och beskriva olika behov kopplade till användning av digitala tjänster och produkter för personer med nedsatt funktion. Utifrån detta uppdrag vill dock MFD särskilt understryka att den statistik som presenteras i promemorian inte på ett relevant sätt belyser omfattningen av och behovet hos den målgrupp som direktivet omfattar. För att identifiera vilka målgrupper som träffas av direktivet och som därmed kan gynnas av ökad tillgänglighet i digitala produkter och tjänster, kan frågan inte avgränsas till nationell statistik som ur olika perspektiv identifierar personer med funktionsnedsättning. Denna statistik ger ingen helhetsbild av gruppen eller hur detta kan kopplas till förutsättningar för digital användbarhet. MFD:s bedömning är att en utgångspunkt i denna statistik snarare blir en orimlig begränsning av den faktiska nyttan av direktivets bestämmelser. Den tillgänglighet som tillgänglighetsdirektivet reglerar omfattar som MFD förstår det betydligt större grupper, inte minst i den äldre befolkningen. Tillgänglighetskraven skapar också en progressiv nytta och samhällsekonomisk vinst. Detta då människor i alla åldrar som tillfälligt eller permanent hamnar i situationer som begränsar deras funktion med stöd i direktivets krav självständigt kan fortsätta utnyttja utbudet av digitala produkter och tjänster. Med utgångspunkt i direktivets intentioner menar MFD att frågan om positiva effekter av tillgängliga digitala produkter och tjänster bör ses ur ett brett perspektiv och berör hela befolkningen i olika skeden. Tillgänglighetsdirektivet träffar många olika grupper Utredningen om genomförande av tillgänglighetsdirektivet (dir. 2020:39) har i uppdrag att lämna förslag på hur och rådets direktiv (EU) 2019/882 av om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (tillgänglighetsdirektivet) ska genomföras i . Av utredningsdirektivet1 framgår att tillgänglighetsdirektivet syftar till att bidra till en väl fungerande inre marknad ––––– 1 Dir. 2020.39, s. 2. Se också skäl 1, 3 och 16 i ingressen till tillgänglighetsdirektivet. Myndigheten för delaktighet, , Box 1210, 172 24 genom att harmonisera medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för vissa produkter och tjänster och undanröja och förebygga sådana hinder för den fria rörligheten för vissa tillgängliga produkter och tjänster som uppstår på grund av olika tillgänglighetskrav i medlemsstaterna. Genomförandet av direktivet ska även hjälpa medlemsstaterna i deras ansträngningar att på ett harmoniserat sätt uppfylla sina nationella åtaganden och sina skyldigheter enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning när det gäller tillgänglighet. Direktivet ska främja ett fullt och effektivt deltagande på lika villkor genom att förbättra tillgången till konventionella produkter och tjänster som genom sin ursprungliga utformning eller senare anpassning tillgodoser behoven hos personer med funktionsnedsättning. I skäl 4 i ingressen till tillgänglighetsdirektivet anges att direktivet även ska gynna en bredare målgrupp, såsom äldre personer eller andra personer som har funktionsbegränsningar.2 genomförde MFD i samråd med intresseorganisationer en konsekvens- utredning av möjliga effekter och konsekvenser av tillgänglighetsdirektivet för personer med funktionsnedsättning och äldre personer. En av slutsatserna var att tillgänglighetsdirektivets ansats att öka universell utformning är ett långsiktigt och hållbart perspektiv på tillgänglighet och skulle minska behoven av åtgärder i efterhand och särlösningar.3 Att få fram samlad kunskap om personer med nedsatt funktion i relation till frågor som direktivet syftar till att lösa är en komplicerad uppgift. Dels handlar det om att begreppet nedsatt funktion är något föränderligt, både eller på grund av miljön, som är vanskligt att ringa in i en modell. Dels är tillgången till statistik och annan kunskap begränsad. Eftersom uppgifter om personer med funktionsnedsättning inte finns i register samlas dessa uppgifter främst in i urvalsundersökningar med självskattning av funktionsförmågor samt andra typer av studier och skattningar. I statistiken som kommer från olika befolkningsundersökningar4 varierar andelen personer med funktionsnedsättning beroende på hur frågan är ställd. Det handlar främst om definitioner och gränsdragningar, men även om eventuella begränsningar att hantera personliga uppgifter då uppgifter om funktionsförmåga berör en individs ––––– 2Med begreppet personer med funktionsbegränsning avses i direktivet personer som har någon varaktig eller tillfällig fysisk, psykisk, intellektuell eller sensorisk funktionsnedsättning, åldersrelaterad funktionsnedsättning eller annan nedsättning på grund av kroppens funktion som i samspel med olika hinder leder till begränsad tillgång till produkter och tjänster för dessa personer och skapar en situation som kräver att dessa produkter och tjänster anpassas efter personernas särskilda behov. 3MFD, 2016, Konsekvensutredning om tillgänglighetsdirektivet – Konsekvensutredning avseende Europeiska kommissionens förslag till direktiv om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster, s. 56–58. 4Exempel på olika källor är SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden (), Arbetskraftsundersökningen eller undersökning Nationella folkhälsoenkäten – Hälsa på lika villkor. hälsa.5 Vidare saknas vissa grupper i olika undersökningar. I sin senaste lägesrapport om insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning belyser att personer med vissa funktionsnedsättningar är underrepresenterade i olika befolkningsundersökningar.6 Det handlar till exempel om personer med intellektuell funktionsnedsättning eller personer som på grund av sin funktionsnedsättning har svårt att kommunicera. Med dessa utmaningar i bakgrunden presenterar MFD i det följande några källor och tidigare försök att sammanställa fakta kring olika målgrupper som har behov av tillgängliga digitala produkter och tjänster. undersökning av levnadsförhållanden (/SILC) undersökning av levnadsförhållanden använder flera frågor för att få fram gruppen personer med funktionsnedsättning i olika åldrar.