sou · H9B341 · 2022-01-01 00:00:00 — Vid en ansökan om omvårdnadsbidrag bör föräldrar, i likhet med vad som gäller för behov som exempelvis läkarbesök, kunna välja om de vill att behovet av medverkan vid introduktion av barns vårdåtgärder i skolan ska läggas till grund för omvårdnadsbidraget eller inte. Mot bakgrund av vilka konsekvenser detta val har för rätten till tillfällig föräldrapenning och ledighetsrätten är det av största vikt att de vid ansökningstillfället får en mycket tydlig information om dessa förhållanden. är en statlig myndighet som omfattas av förvaltningslagens (2017:900) bestämmelser om service och handläggning av ärenden. Av dessa framgår bland annat att myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen (6 §). Av myndighetens instruktion framgår vidare att ska ge information till berörda om socialförsäkringen och de övriga förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för.6 Till utredningen har handläggare för omvårdnadsbidrag uppgett 62 § 1 förordningen (2009:1174) med instruktion för . att de vid utredningssamtal också informerar föräldrarna om möjligheten att inte lägga behov som läkarbesök till grund för bedömningen av rätten till omvårdnadsbidrag. Enligt uppgifter till utredningen föranleder denna information många frågor från föräldrarna. Om utredningens förslag blir till lag kommer en ny ersättningsgrundande situation att införas i regelverket om tillfällig föräldrapenning. Denna situation är ett behov som kan beaktas vid prövningen av rätten till omvårdnadsbidrag. Som beskrivits ovan kan det ha mycket stor betydelse för en förälder vilken typ av förmån som denne väljer som ersättning för de insatser som introduktionen av barnets vårdåtgärder i skolan kräver. Även om det finns bestämmelser som reglerar informationsskyldighet anser utredningen därför att det ytterligare kan behöva säkerställas att föräldrar får nödvändig information för att kunna ta ett välgrundat beslut i denna fråga. Den lämpligaste lösningen på detta anser utredningen vara att får i uppdrag att se över hur informationen på bästa sätt ska ges till föräldrarna när de ansöker om omvårdnadsbidrag. För barn som det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag, eller den äldre förmånen vårdbidrag, finns det skäl till särskilda överväganden. Detta görs i nedan i avsnitt 5.8.2. Förslag: Den nya bestämmelsen ska träda i kraft . Tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen ska inte lämnas för tid före ikraftträdandet. För ett barn för vilket det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag eller vårdbidrag ska bestämmelsen i 11 kap. 16 § socialförsäkringsbalken inte utgöra hinder för att lämna tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen. För ett barn för vilket det finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag ska detta gälla till dess att har omprövat beslutet enligt 22 kap. 15 § eller prövat en ny ansökan om omvårdnadsbidrag. För ett barn för vilket det finns ett gällande beslut om vårdbidrag ska detta gälla till dess att har prövat en ansökan om omvårdnadsbidrag. 5.8.1Tidpunkt för ikraftträdande och från vilken dag som ersättning tidigast kan börja beviljas Att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning när de behöver avstå från förvärvsarbete i samband med medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan, med därtill hörande ledighetsrätt, måste anses vara mycket angeläget för att dessa föräldrar ska få en lättare situation och på ett bättre sätt ska kunna kombinera familjeliv och arbetsliv. Förslaget bör därför träda i kraft så snart som sedvanlig lagstiftningsprocess tillåter, vilket utredningen bedömer är tidigast . Tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen bör lämnas först för tid från och med ikraftträdandet. Av 13 kap. 9 a § SFB framgår att tillfällig föräldrapenning kan lämnas för tid före en ansökan. Det bör därför finnas en bestämmelse som tydligt anger att tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen inte lämnas för tid före ikraftträdandet. 5.8.2Rätten till tillfällig föräldrapenning när det finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag eller vårdbidrag I fråga om barn för vilka det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag eller den äldre förmånen vårdbidrag (fortsättningsvis nämns endast omvårdnadsbidrag), där behovet av en förälders medverkan vid introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan har beaktats, kommer tillfällig föräldrapenning inte att kunna beviljas i denna situation (jfr 11 kap. 16 § SFB). Då omständigheten har beaktats i bedömningen av rätten till omvårdnadsbidrag har dock redan en form av ersättning för detta behov beviljats. Att få ersättning för ett och samma behov genom flera olika förmåner är av naturliga skäl något som normalt sett inte kan anses vara rimligt (prop. 2017/18:190 s. 96). Detta talar emot att det ska införas en särskild reglering som möjliggör att det vid ikraftträdandet, trots ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag, ska kunna beviljas tillfällig föräldrapenning i den situation som utredningens förslag avser. Utredningen konstaterar dock att när dessa föräldrar ansökte om omvårdnadsbidrag fanns det ingen rätt till tillfällig föräldrapenning för denna situation. Till skillnad från de föräldrar som kommer att ansöka om omvårdnadsbidrag efter ikraftträdandet av den nya bestämmelsen (se avsnitt 5.7 ovan) har dessa föräldrar således inte haft någon möjlighet till ett välgrundat ställningstagande till om de vill att behovet ska täckas av tillfällig föräldrapenning. De har i stället varit hänvisade till den kompensation som omvårdnadsbidraget kan ge, vilket är baserat på en samlad bedömning av barnets samtliga behov och förälderns merarbete. Det är i många avseenden svårt att jämföra den kompensation som ges i de olika ersättningarna. Tillfällig föräldrapenning är dock en inkomstbortfallsförsäkring medan omvårdnadsbidrag lämnas som ett samhällsstöd till föräldrar för sådan omvårdnad och tillsyn av barn som går utöver vad som är vanligt för barn i samma ålder utan funktionsnedsättning (se avsnitt 3.7). I sammanhanget ska även framhållas att ledighetsrätten vid tillfällig föräldrapenning ofta kan vara ett bättre alternativ vid behov av medverkan i en introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan, eftersom den rätten är kopplad till ersättningstillfället. Ledighetsrätt med anledning av omvårdnadsbidrag tillåter endast en förkortning av arbetstiden med upp till en fjärdedel. Det är därmed sannolikt att många skulle föredra att täcka behovet genom tillfällig föräldrapenning, i vart fall föräldrar till de yngsta barnen som behöver hjälp med vårdåtgärder. Under utredningens kartläggning har det vidare inte framkommit något som tyder på att föräldrar skulle vara medvetna om att de genom omvårdnadsbidraget redan skulle kunna vara kompenserade för behovet som utredningens uppdrag tar sikte på (se avsnitt 4.5). Om utredningens förslag blir till lag finns det följaktligen en stor risk för att handläggningen av både omvårdnadsbidrag och tillfällig föräldrapenning kan tyngas av föräldrar som vill få ett berättigat svar på om behovet av medverkan vid introduktion har beaktats i deras fall. handläggning av omvårdnadsbidrag är ålagd ett genomgripande uppdrag med att omvandla den äldre förmånen vårdbidrag till omvårdnadsbidrag. Vidare är gränsdragningen mellan tillfällig föräldrapenning och omvårdnadsbidrag otydlig. I beslut avseende omvårdnadsbidrag har det tidigare inte heller funnits skäl för att, på ett lika tydligt sätt som görs med läkarbesök, ange om behovet vad gäller introduktion av hjälp med vårdåtgärder är inkluderat eller inte, eftersom det inte funnits någon rätt till tillfällig föräldrapenning i denna situation. Det kan följaktligen vara svårt för enskilda handläggare att ge föräldrar ett säkert svar på om behovet har inkluderats eller inte. En förälder riskerar följaktligen att få till svar att behovet inte är inkluderat, men sedan ändå få avslag på sin ansökan om tillfällig föräldrapenning utifrån en motsatt bedömning. Det är inte rimligt att föräldrarna ska behöva känna osäkerhet i fråga om de kan vara borta från arbetet utifrån rätten till tillfällig föräldrapenning, eller om de saknar en sådan ledighetsrätt. En förälder skulle kunna lösa ovanstående problematik genom att avsäga sig omvårdnadsbidraget för att på så sätt kunna få rätt till tillfällig föräldrapenning när behov av medverkan vid introduktion av barnets hjälpbehov uppstår. En sådan ordning framstår dock som mindre tilltalande. Beslut om omvårdnadsbidrag är gynnande beslut. Ersättningen som beviljats genom beslutet ingår som en naturlig del i planeringen av förälderns ekonomi. Härvid bör beaktas att beslut om omvårdnadsbidrag avser inte bara behov av medverkan vid introduktion av barns hjälpbehov. Ett stort antal andra behov och omständigheter kan beaktas i ett sådant beslut. Om föräldern avsäger sig omvårdnadsbidraget kommer föräldern inte längre att få någon ersättning för dessa andra behov. Utifrån beslutet och med stöd av föräldraledighetslagen kan föräldern dessutom ha förkortat sin arbetstid. Att avsäga sig omvårdnadsbidraget påverkar därmed även förälderns arbetssituation och följaktligen även förutsättningarna att kombinera familjelivet med arbetslivet. Föräldern kan förstås ansöka om omvårdnadsbidrag på nytt. Utifrån arbete med att omvandla vårdbidrag till omvårdnadsbidrag kan ett nytt beslut dock dröja. En annan möjlig lösning på problematiken skulle kunna vara att , på en förälders begäran, omprövar tidigare beslut om omvårdnadsbidrag. kommer dock föräldrarna inte att kunna få tillfällig föräldrapenning om behovet av medverkan vid introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan aktualiseras. Att lösa problematiken genom att föräldrar får ansöka på nytt, eller begära omprövning av befintliga beslut innan sådan ordinarie omprövning ska ske enligt 22 kap. 15 § SFB, får dessutom till följd att handläggning av omvårdnadsbidrag belastas ytterligare. Något som också bör framhållas i sammanhanget är att det är fråga om barn med särskilda behov. Barnets sjukdom och de svårigheter och merarbete som detta medför försätter barnen och deras föräldrar i en Föräldrarnas möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv kan vara starkt begränsade. Om möjligheterna till förvärvsarbete är begränsade påverkas i sin tur också de ekonomiska förutsättningarna negativt. Fördelarna med att denna grupp av föräldrar skulle ges möjlighet att ansöka om tillfällig föräldrapenning för medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skola, trots att behovet skulle kunna ha lagts till grund för ett beslut om omvårdnadsbidrag, anser utredningen därmed överstiger nackdelarna. Härvid vill utredningen framhålla att det rör sig om ett relativt litet antal föräldrar och en relativt begränsad tid. Kostnaden för samhället är därmed mycket begränsad i förhållande till nyttan som en särskild reglering skulle innebära för dessa föräldrar. Sammantaget anser utredningen att det bör införas övergångsbestämmelser som tar sikte på de barn för vilka det vid ikraftträdandet av den nu föreslagna bestämmelsen om tillfällig föräldrapenning finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag eller vårdbidrag. Av övergångsbestämmelserna ska framgå att för dessa barn kan tillfällig föräldrapenning enligt utredningens förslag lämnas utan hinder av vad som föreskrivs i 11 kap. 16 § SFB. Sådana övergångsbestämmelser gör det tydligt både för föräldrarna och vad som gäller i fråga om rätten till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen. Det gör det dessutom tydligt för föräldrarna vad som gäller i fråga om ledighetsrätten och handläggning tyngs inte i onödan. Övergångsbestämmelsernas tillämplighet bör dock begränsas . Beslut om vårdbidrag kan inte längre bli föremål för omprövning (prop. 2017/18:190 s. 142 och prop. 2019/20:126 s. 17 ff.). Ett sådant beslut ska i stället ersättas med ett beslut om omvårdnadsbidrag, förutsatt att föräldern ansöker om denna förmån. I fråga om omvårdnadsbidrag kan en förälder som vill ha en högre nivå på bidraget lämna in en ny ansökan. Utredningen anser att övergångsbestämmelserna bör gälla som längst till dess att en ansökan i nu nämnda situationer har prövats av . I fråga om omvårdnadsbidrag bör övergångsbestämmelsen vidare begränsas på så sätt att den ska gälla som längst till dess att har omprövat beslutet i enlighet med 22 kap. 15 § SFB. Utredningen konstaterar vidare att det vid ikraftträdandet av den nya ersättningsgrundande bestämmelsen kan finnas ärenden gällande en ansökan om omvårdnadsbidrag, eller omprövning av ett beslut om omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. 15 §, som är under handläggning hos . torde dock kunna hantera införandet av en ny ersättningsgrundande situation under pågående handläggning i dessa situationer, även utan någon övergångsbestämmelse. Bedömning: Förslaget bör följas upp efter införande. Syftet med förslaget är att möjliggöra för föräldrar att medverka vid introduktionen av barnets hjälp med vårdåtgärder i skolan, en möjlighet som saknas . Avsikten med att föräldrar avstår från arbete och får tillfällig föräldrapenning för att medverka i skolan är att öka tryggheten för barn med behov av vårdåtgärder i skolan, såväl som att öka tryggheten för föräldrar och personal i skolan som ska utföra dessa åtgärder. Utredningen bedömer att det finns anledning för regeringen att ge eller annan lämplig myndighet ett särskilt uppdrag att följa upp om förslaget uppnår detta syfte. Den stora osäkerheten om antalet barn som berörs och även benägenheten för föräldrar att ansöka om ersättning för att medverka innebär svårigheter att bedöma vilka kostnader förslaget medför. Med anledning av detta finns det också anledning att följa upp konsekvenserna av införandet. I detta kapitel redovisas utredningens bedömningar av konsekvenserna av förslaget. Inledningsvis finns en uppskattning av antalet barn som bedöms beröras av förslaget och antalet föräldrar som kan komma att ansöka om ersättning samt en bedömning av konsekvenserna av förslaget för dessa grupper. Vidare finns bedömningar av de ekonomiska konsekvenserna för staten, regioner och kommuner. I kapitlet görs även bedömningar avseende konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män samt hur förslaget påverkar företag och arbetsgivare. Avslutningsvis redovisas bedömningar av konsekvenserna ur ett EU-rättsligt perspektiv, och då främst i förhållande till och rådets förordning nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. 6.1.1Bedömning av antalet personer som berörs av förslaget Det saknas till stor del uppgifter som kan ge en tydlig ledning om antalet barn som kan komma att beröras av förslaget. Därtill är även antalet föräldrar som kan komma att ansöka om ersättning enligt den föreslagna bestämmelsen svårbedömt, då flera omständigheter påverkar om någon av barnets föräldrar inte bara avstår från förvärvsarbete för att medverka vid introduktionen, utan även ansöker om ersättning. För att ändå kunna kostnadsberäkna förslaget och ta ställning till ytterligare konsekvenser har utredningen gjort skattningar av antalet som berörs. Utredningen har behövt göra flera antaganden för att kunna göra skattningar. Skattningarna har gjorts med ledning av tillgängliga statistikuppgifter från , , SCB m.fl. (se avsnitt 4.1) som bedömts som relevanta för att kunna göra så välavvägda antaganden som möjligt. Antal barn som berörs Det går inte att med säkerhet konstatera vilka sjukdomar som medför ett behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan. Det råder därtill osäkerhet om antalet barn som har behov av att en förälder medverkar vid introduktionen i skolan, eftersom det styrs såväl av barnets som av verksamhetens behov. Mot denna bakgrund är det en närmast omöjlig uppgift att med säkerhet uttala sig om det antal barn som kan tänkas omfattas av förslaget. I skattningen av antalet barn har utredningen utgått från de uppgifter som finns tillgängliga om antal barn med sjukdomar och funktionsnedsättningar, exempelvis antal barn som insjuknar i diabetes och antal barn för vilka tillfällig föräldrapenning kan beviljas på grund av att barnet är allvarligt sjukt (se avsnitt 4.1). Med ledning av dessa uppgifter bedömer utredningen att cirka 10 000 barn kan antas ha behov av förälderns medverkan i introduktionen av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan. Antal föräldrar som antas ansöka om ersättning Det finns flera aspekter som kan komma att påverka i vilken omfattning föräldrar, till barn som har behov av att en förälder medverkar i introduktionen av hjälp med vårdåtgärder i skolan, ansöker om och beviljas tillfällig föräldrapenning för denna situation. En viss andel av föräldrarna uppfyller inte de grundläggande förutsättningarna för ersättning, såsom att vara försäkrad i och ha en sjukpenninggrundande inkomst. Dessutom krävs att föräldern avstår från arbete eller är arbetslös med a-kassa för att få rätt till ersättning. Vidare kan föräldern, i stället för att avstå från förvärvsarbete, välja att använda föräldrapenningdagar eller att nyttja möjligheten till flexibel arbetstid (se avsnitt 3.6.8). När det gäller föräldrars benägenhet att använda tillfällig föräldrapenning visar utredningens kartläggning att föräldrar till barn med behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan i allmänhet kan ha ett större behov av ersättning. Dessa föräldrar har ofta ett mer omfattande behov av att avstå från förvärvs- arbete för att vårda barnet, i samband med barnets läkarbesök eller när barnet får sjukhusvård. Det kan i många fall innebära ett ökat behov av att täcka fler dagar av inkomstbortfall med tillfällig föräldrapenning. Därtill kan föräldrar som endast behöver närvara få eller endast delar av dagar komma att vara mindre benägna att ansöka om ersättning. kan en viss andel av föräldrar till barn med dessa behov, i alla fall på , ha behov av att arbeta deltid för att kunna kombinera arbetsliv med kraven som ställs på föräldrar till barn med långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, vilket delvis kan innebära att behovet att avstå från förvärvsarbete kan vara mindre än för heltidsarbetande föräldrar. En ytterligare omständighet som påverkar antalet föräldrar som kan komma att nyttja den nya ersättningsgrunden är hur stor andel av föräldrar med omvårdnadsbidrag som även fortsättningsvis, efter omprövning, vill att behovet av introduktion av hjälp med barnets vårdåtgärder i skolan ingår i bedömningen av omvårdnadsbidrag, och som därefter saknar rätt till tillfällig föräldrapenning för samma behov. Utifrån de olika aspekter som påverkar behovet och nyttjandegraden av den nya ersättningsgrunden har utredningen gjort en uppskattning av antalet föräldrar som kan komma att ansöka om ersättning enligt denna grund. Som angetts ovan är uppskattningen behäftad med stor osäkerhet, men utredningen gör dock bedömningen att ersättningsmöjligheten kan antas nyttjas av mellan 5 000 och 10 000 föräldrar . Det scenario som utredningen bedömer som mest troligt är att cirka 7 000 föräldrar kan komma att ansöka om och beviljas ersättning för att medverka i introduktion av barnets behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan. Antalet dagar föräldrar kan antas ansöka om I utredningens kartläggning har det framkommit att antalet dagar en förälder behöver medverka vid introduktionen i skolan är högst individuellt. Antalet dagar påverkas inte bara av barnets ålder och behov utan också av vilka behov verksamheten har av förälderns medverkan i skolan. Behovet kan också uppstå , då något i barnets eller verksamhetens förutsättningar kan förändras. För att kunna bedöma ekonomiska konsekvenser för såväl föräldrar som för staten har utredningen, utifrån den kartläggning som har gjorts, uppskattat antalet ersättningsdagar föräldrar kan komma att ansöka om utifrån barnets behov. Utredningen bedömer att dagantalet för en majoritet av de barn som omfattas bör variera mellan 1–per barn och år. Användandet bör vara koncentrerat till ett fåtal tillfällen, exempelvis vid insjuknande eller när barnet påbörjar en ny verksamhet. Kartläggningen som har genomförts indikerar att det för de flesta barn sannolikt rör sig vid skolstart eller återgång i skolan och att det framför allt för barn i skolåldern kan röra sig om cirka 5–för de med mer omfattande behov. För yngre barn i förskoleåldern rör det sig generellt sett om fler dagar, nära nog dubbelt så många som för äldre barn. Som framgått ovan kan förändringar i barnets eller verksamhetens förutsättningar innebära att det finns behov av förälderns medverkan vid eller i undantagsfall i den omfattning som beskrivits ovan om barnet byter eller påbörjar en ny verksamhet. Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att det rör sig om i genomsnitt 5–per barn och år som föräldrar kan antas ansöka om ersättning för. I finns fyra viktiga principer som är avgörande för det förslag som lämnas. I konventionens artikel 23 och 24 framhålls barns rätt till bästa möjliga hälsa och rätten till ett fullvärdigt och anständigt liv samt hjälp att aktivt delta i samhället för barn med funktionsnedsättningar. För barn med långvariga sjukdomar, tillstånd eller funktionsnedsättningar kan möjligheten till hjälp med vårdåtgärder i skolan vara nödvändig för att kunna upprätthålla en god hälsa och få förutsättningar till delaktighet och ett fullvärdigt liv. Med förslaget ökar förutsättningarna för föräldrar att avstå från förvärvsarbete för att medverka i skolan. Förslaget bedöms därmed bidra till att barnet får stöd för en god hälsa och trygghet i skolan. Av artikel 28 framgår barns rätt till utbildning. Förslaget bedöms bidra till att barn ges förutsättningar att närvara i skolan på ett tryggt och säkert sätt, vilket är en avgörande faktor för att barnet ska kunna fullgöra sin skolgång. Av artikel 26 framgår barns rätt att åtnjuta social trygghet och socialförsäkring. Den svenska socialförsäkringen, och den tillfälliga föräldrapenningen som en del av föräldraförsäkringen, är ett viktigt bidrag till ekonomisk och social trygghet för barn. Genom förslaget införs en ersättningsrätt som bidrar till ökad social trygghet för barn och deras föräldrar. Förslaget innebär att föräldrar ges en möjlighet till ersättning för förlorad arbetsinkomst när de avstår från arbete för att medverka vid introduktion av barns vårdåtgärder i skolan. Förslaget som lämnas syftar inte till att öka förälderns ansvar för introduktionen, utan endast till att ge föräldern en rätt till ersättning och ledighet när förälderns medverkan i introduktionen bedömts vara nödvändig av såväl föräldern som skolan. Genom att en grund för ersättning införs inom tillfällig föräldrapenning ges föräldrar till barn med behov av vårdåtgärder mer likformiga förutsättningar att medverka i skolan vid introduktionen. Förälderns medverkan är i många fall en förutsättning för att barnet men även föräldern ska kunna vara trygga med att barnets behov tillgodoses. Föräldern kan genom sin medverkan i skolan bidra med information och unik kunskap om barnet och öka förutsättningarna för ett bättre samarbete med skolhuvudmannen om barnets behov. Förslaget innebär att föräldrar inte på samma sätt är beroende av att ha en anställning som medger flexibla arbetstider eller av att ha en välvillig arbetsgivare för att kunna vara frånvarande från arbetet. Med möjligheten till ersättning följer också en lagstadgad ledighetsrätt, vilket stärker förälderns position gentemot arbetsgivaren vad gäller behovet av att avstå från arbete. För föräldrar innebär förslaget kompensation för förlorad arbetsinkomst, vilket kan vara av särskild betydelse för föräldrar med en redan längre frånvaro från arbetet på grund av ett barns insjuknande eller föräldrar med begränsade ekonomiska förutsättningar (se avsnitt 6.1.4).