sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — 1.en skidbacke, en skidlift, en linbana, en hamn för fritidsbåtar, en campingplats, en nöjespark eller en djurpark, 2.en idrottsanläggning som tillsammans med övriga idrotts- anläggningar på en fastighet upptar en markyta som är större än 3.en parkeringsplats som tillsammans med övriga parkerings- platser på en fastighet upptar en markyta som är större än a) i ett område som omfattas av en detaljplan, eller b) i ett område som inte omfattas av en detalj- plan, 4.ett upplag, en materialgård eller en fast förvaringsanläggning som är högre än över markytan eller som upptar en markyta som tillsammans med andra upplag eller fasta förvarings- anläggningar på en fastighet är större än a) i ett område som omfattas av en detaljplan, eller b) i ett område som inte omfattas av en detalj- plan, 6.en tunnel eller ett bergrum som inte är avsett för väg, järn- väg, tunnelbana, spårväg eller gruvdrift, 7.en mast, ett torn, en skorsten eller ett vindkraftverk som är högre än över markytan eller är placerat på ett avstånd från gränsen som är mindre än anläggningens höjd över marken, och Åtgärder som bör omfattas av lovplikt Av nuvarande 6 kap. 1 § PBF framgår att det krävs bygglov för att an- ordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra vissa anläggningar (se vidare nedan). Vi bedömer att rekvisitet inrätta bör kunna ut- mönstras ur regleringen, eftersom det enligt vår mening inte fyller någon självständig funktion. Vi har övervägt att utmönstra även rekvisitet flytta, främst efter- som många anläggningar i praktiken är så platsanpassade att en flytt normalt inte blir relevant (jfr t.ex. skidbacke, bergrum eller djur- park). Vi har dock bedömt att vi inte fullt ut kan överblicka konse- kvenserna härav, varför vi inte föreslår någon ändring i denna del.109 Skidbackar, skidliftar, linbanor, hamnar för fritidsbåtar, campingplatser, nöjesparker och djurparker Av nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF framgår att bygglovs krävs för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra nöjesparker, djurparker, idrottsplatser, skidbackar med liftar, kabinbanor, cam- pingplatser, skjutbanor, småbåtshamnar, friluftsbad, motorbanor och golfbanor. Lovplikten i denna del syftar bl.a. till att säkerställa att vissa pro- jekt i det s.k. MKB-direktivet blir föremål för en förprövning (se av- snitt 4.5.1). Genomförandet av MKB-direktivet i PBL har varit föremål för utredning.110 Härefter har regeringen i propositionen Genomförandet av MKB-direktivet i lämnat vissa förslag bl.a. rörande bestämmelserna i 4 kap. 2 § PBL om detaljplane- kravet.111 Vår utgångspunkt är att våra förslag rörande lovplikten ska korrespondera med dessa förslag.112 Såvitt här är aktuellt handlar det om skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, hamn för fritidsbåtar, campingplats, nöjespark och djurpark. Vi har dock valt att vad beträffar linbana inte ha med uttrycket och därmed förbundna anläggningar, eftersom det försvårar bedöm- ningen av lovpliktens avgränsning.113 Dessutom framgår inte tydligt av MKB-direktivet vad som avses med uttrycket. 2009/10:170 Del 1 s. 266 ff. 110Se Ds 2020:19. Jfr även SOU 2017:64, särskilt s. 202 ff. 2020/21:174. 112Jfr även SOU 2017:64 s. 202. 113Jfr även prop. 1985/86:1 s. 690. dock tänkas avse t.ex. tillfartsvägar, parkeringsanläggningar, garage för pistmaskiner, anlagda dammar för tillverkning av konstsnö och liknande anläggningar som kan behövas i en skidanläggning avsedd för utförsåkning.114 Normalt är dessa lovpliktiga ändå, t.ex. som bygg- nad eller fast förvaringsanläggning. Vi har övervägt att som alternativ lösning avgränsa lovplikten för nu aktuella anläggningar storleksmässigt. Mot bakgrund av vår korta utredningstid, frågans komplexitet i förhållande till , det faktum att åtgärderna är relativt sällsynta samt att vi har eftersträvat överrensstämmelse med bestämmelserna om detaljplanekravet i 4 kap. 2 § PBL i så stor utsträckning som är möjligt, har vi valt att inte fördjupa oss vidare i denna del. Vi föreslår därmed att lovplikten bör omfatta en skidbacke, en skidlift, en linbana, en hamn för fritids- båtar, en campingplats, en nöjespark eller en djurpark. Av nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra idrottsplatser. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5.3. En idrotts- anläggning kan under vissa förutsättningar omfattas av MKB-direk- tivet så som ingående i ett projekt för sammanhållen bebyggelse. Det finns dock även andra skäl för en lovplikt, i första hand att idrotts- anläggningarna generellt rör enskilda och allmänna intressen i sådan omfattning att de bör förprövas. Forskning visar att det finns ett sam- band mellan många, tillgängliga, trygga och attraktiva idrottsanlägg- ningar och andra fysiska aktivitetsmiljöer och ökad fysisk aktivitet och rörelsefrihet hos befolkningen.115 Det är också angeläget att be- akta i vilken utsträckning åtgärder som inskränker närhet till idrotts- verksamhet är proportionerliga. Städers utveckling och utformning, och dess effekter på miljö och hälsa, är en central fråga för dagens barn och vuxna, och för framtida generationer. Möjligheterna att vara aktiv ökar om närmiljön ger tillgång till natur, gång- och cykelvägar, idrottsplatser, lekplatser och dylikt. 114Se SOU 2017:64 s. 204 ff. 115Se samhällsnytta – en vetenskaplig översikt av idrotts- rörelsens mervärden för individ och samhälle (2017:1), s. 204 ff., /contentassets/1c20b813753f449197d35a7bda82c850/idrottens-samhallsnytta- anlaggningar.pdf, hämtad . barn- och ungdomsåren har betydelse för den psykiska och fysiska hälsan under hela livet behöver våra städer planeras och byggas så att de bidrar till en bättre livsmiljö och minskade hälsoklyftor för fram- tida generationer. Närhet till idrottsverksamhet är därför särskilt vik- tigt för barn och ungdomar.116 Att exempelvis komplettera en befint- lig med en isbana utomhus attraherar också allmänheten och särskilt barnfamiljer på ett helt annat sätt än vad en gör.117 Bullerkällor vid idrottsplatser kan enligt delas in i tre grupper: röster, strukturella ljud (smällar från bollar och puckar mot anläggningens fasta konstruktioner) och förstärkta ljud (vissel- pipor och högtalare).118 har tagit fram en matris som stöd för bedömning av olägenheter, där avstånd till bostäder och intensitet sätts i relation till upphov av olägenhet för människors hälsa. Intensiteten bör bedömas utifrån vad som är mest vanligt före- kommande på anläggningen. Vuxna användare medför ofta en mer intensiv användning än vad lika många barn och unga medför. Täv- lingar och arrangemang för vuxna drar också ofta mer publik vilket ökar intensiteten och risken för störningar.119 Mark- och har vid tillämpning av ansett att det med hänsyn till en idrottsverksamhets omfattning, bullerstörningarnas karaktär och omfattning samt förhållandena på platsen kan finnas skäl att begränsa den bullrande aktiviteten genom att föreskriva tidsbegränsningar inom vilken den organiserade verk- samheten får pågå, inklusive begränsningar i användandet av belys- ning och högtalare vid anläggningen.120 Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att idrottsanläggningar kan påverka enskilda och allmänna intressen på ett sådant sätt att det finns skäl för att genom en förprövning säkerställa att dessa intressen tas tillvara på ett tillförlitligt sätt. I vårt uppdrag ligger dock även att föreslå en enkel, effektiv och ändamålsenlig avgränsning av lovplikten. I vår analys av behovet av lovplikt för idrottsplatser har vi bedömt att det i huvudsak är vid större idrottsanläggningar, med många aktiva 116Se remissyttrande i MÖD:s dom i mål nr M 7353-19. Se även Vägledning om buller från idrottsplatser () och vägledning Buller från idrottsplatser (Rapport 2020:22). 117Se Idrottens samhällsnytta – en vetenskaplig översikt av idrottsrörelsens mervärden för individ och samhälle (2017:1) s. 204 ff., /contentassets/1c20b813753f449197d35a7bda82c850/idrottens-samhallsnytta- anlaggningar.pdf, hämtad . 118Se Vägledning om buller från idrottsplatser () s. 10. 119Se Vägledning om buller från idrottsplatser () s. 12. 120Se MÖD:s dom i mål M 7353-19. och där det typiskt sätt ryms tävlingar, som behovet av att förpröva olika intressen är som mest påtagligt. Därutöver bedömer vi att till- synen enligt (26 kap. MB) fungerar ändamålsenligt för att begränsa verksamheterna som sådana, t.ex. avseende användningstid. Utifrån vägledning bedömer vi att typen av aktivitet och möjlighet till tävlingar på en idrottsanläggning har stor betydelse för omgivningspåverkan av buller. Vi har därför tagit fram ett antal exempel på förekommande aktiviteter kopplat till olika an- läggningars mått och behov av ytor, se tabell 7.2. Tabell 7.2 Banmått och behov av ytor för ett antal olika typer av idrottsanläggningar Anläggning/storlek i kvadratmeter fotbollsplan för barn och unga (3 mot 3) fotbollsplan för barn och unga (7 mot 7) fotbollsplan (tävlingsmått, 11 mot 11) bandyplan (tävlingsmått) ishockey (tävlingsmått) konståkning (tävlingsmått) tennisbana (dubbel) padelbana 10 × 20 m bangolf (tävling) 400–1 400 350–1 000 500–1 000 Källa: (2021), Planstorlekar för barn- och ungdomsfotboll, , hämtad 2020 -10-30. , , hämtad . , /globalassets/svenska-ishockeyforbundet- anlaggningar/dokument/regelverk/regelbok-ishallar-2018-2022---svenska-ishockeyforbundet.pdf, hämtad , s. 4. på lika villkor, , hämtad 2020 -10-30, s. 16. Svensk översättning Internationella regelverket för padel. för svensk tennis. , hämtad 2020 -10-30. Mot bakgrund härav föreslår vi att endast idrottsanläggningar större än bör omfattas av krav på bygglov. Inom ryms exempelvis en ridbana, ett par banor för padel eller boule och en minigolfbana (se avsnitt 4.5.3). Inom ytan ryms också en pumptrackbana, några klätterväggar eller ett utegym. Vi har vidare stegat upp ett antal grusade ytor vid skolor och fun- nit att dessa normalt understiger . Dessa, som kan vara en förutsättning för skolans verksamhet, bör således enligt vår bedömning inte omfattas av lovplikt (se avsnitt 4.5.3). Mycket långsmala motions- och fritidsanläggningar i naturen, som elljusspår, vandrings-, skid- och cykelleder liksom ridvägar i terrängen, bör inte heller omfattas av krav på bygglov. Ofta krävs tillstånd för dessa i förhållande till naturskyddet på platsen, och tillstånd från markägaren krävs alltid. Detta bedömer vi vara tillräckligt för att väga olika motstående intressen mot varandra. Vårt förslag till storleksbegränsning ger också utrymme för en utveckling av nya mindre anläggningar utan att frågan om lovplikt behöver aktualiseras. Flera remissinstanser lyfte vid införandet av PBF behovet av lov- plikt för skateboardramper. Dessa kan till utförandet vara såväl rela- tivt begränsade i form av enkel fackverkskonstruktion stående direkt på marken, som omfattande betongkonstruktioner på flera . Med hänsyn till vikten av folkhälsan särskilt för barn och ungdomar som de primära användarna för dessa spontanidrotts- parker, bedömer vi dock att det inte finns särskilda skäl att just be- lägga dessa med särskild lovplikt. Särskilda anläggningar för parkour har också byggts på flera stäl- len i landet det . Parkour lockar främst tonåringar, både killar och tjejer och lyfter parkour som den ultimata idrotten ur ett socioekonomiskt perspektiv.121 Vi bedö- mer att parkourparker endast bör omfattas av lovplikt över en viss storlek, på motsvarande sätt som för skateboardramper. Parkour- parkerna är också ett bra exempel på hur nya typer av anläggningar tillkommer i den bebyggda miljön och det svåra för lag- stiftaren att hålla en detaljerad lista med anläggningar aktuell. 121Parkourparker – Ett underlag för bygge av parker för spontanidrott, / globalassets/svenska-gymnastikforbundet-for-foreningar/dokument/hallar/parkourparker--- ett-underlag-till-bygge-av-parker-for-spontanidrott.pdf, hämtad , s. 7. Med valet av gräns för lovplikt vid ryms inte en 11-mannafotbollsplan eller en hockeyrink/konståkningsbana på 30 × som är den storlek som används för tävlingar och med sin publiktillströmning och behov av parkeringsplatser etc. som kan ha viss omgivningspåverkan och därmed behöva förprövas. Vi har övervägt att avgränsa lovplikten även utifrån avstånd till bostadshus. Då vår storleksmässiga avgränsning även begränsar anta- let möjliga personer och verksamheter på anläggningen, har vi dock inte funnit tillräckliga skäl för ett sådant kriterium. Den storleksmässiga avgränsningen bör gälla för samtliga idrotts- anläggningars sammanlagda area på fastigheten i fråga. Under utred- ningsarbetet har framförts att det finns en risk att idrottsanlägg- ningar större än då kan komma till stånd utan krav på lov genom att placeras på två bredvidliggande fastigheter. kan det vara obefogat med lovplikt för flera små idrotts- anläggningar som anläggs på en mycket stor fastighet. Vi bedömer dock dels att det krävs en avgränsning av de anläggningar som kan komma till stånd utan krav på lov, dels att det trots allt är den mest ändamålsenliga lösningen att knyta avgränsningen till just fastighet. Vi har övervägt ett antal alternativa termer till termen idrotts- anläggning. Alternativen har handlat om olika kombinationer av orden idrott-, sport-, fritid- och -anläggning respektive -plats. Svensk ord- bok definierar idrott som (viss uppsättning) ansträngande kropps- övningar, avsedda att öka kroppens prestationsförmåga med eller (ofta) utan redskap; oftast med tävlingsinslag och sport som (viss) verksamhet med syfte att träna och anstränga kroppen ofta som nöje el. med sikte på tävling.122 Vi har gjort bedömningen att förledet idrott är mest ändamålsenligt för avgränsning av lovplikten. I sammanhanget kan nämnas att enbart den omständigheten att människor använder en plats för en idrott, exempelvis en gräsyta i en park för bollspel eller en sjö för simträning, inte i sig bör utlösa någon lovplikt. För lovplikt bör således krävas någon form av fysisk anlägg- ningsåtgärd. Olika idrotter har också annat efterled än -plats, exempelvis -plan, -bana och -rink. Termen idrottsanläggning tydliggör att även sådana omfattas av lovplikten. Dessutom tydliggör termen anlägg- ning att fråga är om större åtgärder. 122www.svenska.se, hämtad . Åtgärder i form av glasskärmar, nät, mål, sargar och motsvarande som är en integrerad och nödvändig del av idrottsanläggningen som sådan, bör inte omfattas av en separat lovplikt. Det motsatta gäller för t.ex. arenor, sporthallar och andra byggnader för idrottsändamål och/eller byggnader i anslutning till idrottsanläggningar, exempelvis omklädningsrum, restauranger eller läktare med tak, liksom för parkeringsplatser och eventuella murar och plank i anslutning till en idrottsanläggning. Avslutningsvis bör nämnas att nära gräns och i värdefulla områ- den föreslår vi en utökad lovplikt, bl.a. för idrottsanläggningar som är mindre än (se avsnitt 7.8 och 7.10). Golfbanor och skjutbanor bör omfattas av lovplikten för idrottsanläggning. Av nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra golfbanor och skjutbanor. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Med anledning av vårt förslag om avgränsning i storlek vad gäller lovplikten för idrotts- anläggningar, ser vi inte något behov av att skjutbanor (exempelvis för bågskytte) eller golfbanor (i förhållande till minigolfbanor, disc- golfbanor etc.) regleras särskilt. Enligt vår bedömning bör golfbana och skjutbana i förekommande fall således omfattas av lovplikten för idrottsanläggning. I praktiken innebär detta att flertalet golfbanor blir lovpliktiga eftersom de normalt är större än . Detsamma kan inte klart sägas om skjutbanor, vars storlekar varierar mer. En golfbana omfattas dessutom regelmässigt av samrådsplikten enligt 12 kap. 6 § . Flertalet skjutbanor omfattas vidare av bestämmelserna i 9 kap. om miljöfarlig verksamhet och av en anmälningsplikt (jfr även 30 kap. 2 § MPF). Oacceptabel omgivningspåverkan i form av t.ex. buller kan också hanteras inom ramen för den miljörättsliga tillsynen (26 kap. MB). I linje med vår utgångspunkt att föreslå ett enkelt, effektivt och ändamålsenligt regelverk, bedömer vi att det inte finns skäl att be- hålla en självständig lovplikt för golfbanor och skjutbanor. Vi ser inte något problem i att genom motivuttalande sammanföra dessa slag av anläggningar under termen idrottsanläggning, eftersom den senare termen är en annan än den som gäller , nämligen idrottsplats (nuvarande 6 kap. 1 § 1 PBF).123 Av nuvarande 6 kap. 1 § 8 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra parkerings- platser utomhus. I 6 kap. 2 § första stycket 3 PBF anges att det dock inte krävs lov om det på fastigheten finns endast ett eller två en- bostadshus eller ett tvåbostadshus och parkeringsplatsen är avsedd uteslutande för fastighetens behov eller om parkeringsplatsen anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i detaljplan har avsatts till gata eller väg. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Även i propo- sitionen Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen124 har det lämnats förslag som vi måste förhålla oss till vad gäller ut- formningen av lovplikten, eftersom parkeringsanläggning under vissa förutsättningar kan omfattas av MKB-direktivet. Vissa parkerings- platser i anslutning till t.ex. bussdepåer och speditionsverksamhet kan också vara av en sådan omfattning att de utgör ett sådant industri- område som omfattas av MKB-direktivet. Parkeringsplatser förekommer i anslutning till såväl bostäder som lokaler med verksamheter, exempelvis köpcentrum, kontor, skolor som i stadsmiljön som kantparkering i gatumiljön. Parkeringsplatser återfinns också i anslutning till många större anläggningar, exempel- vis vid skidbackar och djurparker. Parkeringsplatser kan också anläggas självständigt från andra lovpliktiga anläggningar, t.ex. som en pend- larparkering bredvid en motorvägspåfart. Parkeringsplatser påverkar närmiljön för grannar med hänsyn främst till buller och bländande ljus. Storleken och antalet platser som sådan ger också en indirekt omfattning på antalet trafikrörelser på tillfartsvägar och därtill hörande miljöpåverkan. Deras omfattning, placering och utformning påverkar också stads- och landskapsbilden och den upplevda trevnaden och tryggheten på platsen. Sammanfattningsvis bedömer vi att det finns skäl för att parkerings- platser ska omfattas av en lovplikt. 1985:86/1 s. 684. 2020/21:174. Vi har övervägt den alternativa termen parkeringsanläggning, som föreslås i detaljplanekravet i 4 kap. 2 § PBL.125 Parkeringsanläggning avser dock normalt betydligt större åtgärder än parkeringsplats, t.ex. parkeringar i anslutning till köpcentrum eller större s.k. infartsparker- ingar, ofta ägnade att medföra en inte obetydlig trafiktillströmning.126 Vi har därför valt att behålla den nuvarande termen parkeringsplats, som även i vardagligt språkbruk överensstämmer med de åtgärder som avses. Dagens undantag från lovplikten för en- och tvåbostadshus (nu- varande 6 kap. 2 § första stycket 3 PBF) kan i normalfallet sägas om- fatta upp till fyra normalstora parkeringsplatser för fordon (två bil- platser per bostad vid ett parkeringstal om 2,0). Ett parkeringsmått som ofta används är 2,5 × 5 meter127, dvs. Fyra motsvarande parkeringsplatser skulle därmed omfatta . Med parkeringsplats avses ytan för parkeringen som sådan, men inte t.ex. nödvändiga tillfartsvägar, körbanor mellan parkeringsplatser och liknande. Härtill kommer dagens undantag från lovplikten för upplag och materialgårdar, som under vissa förutsättningar gäller högst två en- heter i form av fritidsbåt, husvagn eller husbil som placeras i omedel- bar närhet av ett en- eller tvåbostadshus (nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 6 PBF). I vardagligt språkbruk saknas stöd för att betrakta sådan uppställning som upplag, varför dessa åtgärder normalt bör kunna hanteras enligt bestämmelserna om lovplikt för parkerings- platser. Lovplikten för upplag (se nedan) bör därmed aktualiseras endast när fråga är om bilkyrkogårdar, större vinterupplag av små- båtar och liknande.128 Den typen av egentliga upplag kan dessutom hanteras tillsynsmässigt, antingen med stöd av bestämmelserna i 8 kap. 15 § PBL om att en tomt ska hållas i vårdat skick och skötas så att risken för olycksfall begränsas och betydande olägenheter för om- givningen och för trafiken inte uppkommer eller – i förekommande fall – med stöd av bestämmelserna i 26 kap. . Dagens undantag för parkeringsplatser för en- och tvåbostadshus, liksom för uppställning av enstaka fritidsbåtar, och hus- bilar, har enligt vår bedömning sådan mindre omgivningspåverkan att 2020/21:174. 2004/05:59 s. 28, även Ds 2020:19 s. 103. 127www.bra.se/download/18.cba82f7130f475a2f1800013985/1371914728442/2004_sakrare_ parkeringsplatser.pdf, hämtad , s. 22. 1985/86:1 s. 685. de även fortsättningsvis inte bör omfattas av lovplikt. Vi har vidare inte funnit skäl för att låta undantagen enbart avse en- och två- bostadshus, vilket korresponderar med att vi generellt bedömt att det inte är motiverat med en sådan särreglering. Vi bedömer att är en relevant storlek för att avgränsa lovplikten för parkeringsplatser i ett område som omfattas av en detaljplan och utanför ett sådant område. Det korresponderar med vår utgångspunkt om en områdesdifferen- tierad lovplikt (se avsnitt 7.5.2). Det korresponderar även med vårt förslag om att man utan krav på lov i vissa fall ska kunna inreda lokal för verksamhet i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan och som ligger utan- för sammanhållen bebyggelse (se avsnitt 7.6.7) och det behov av par- keringsplatser som kan uppkomma i anslutning till sådan verksam- het. Kommunala s.k. parkeringsnormer brukar för livsmedelshandel kräva 2,5 bilplatser för 50 kvm bruttoarea verksamhet.129 Parker- ingsplatser för här aktuell verksamhet bör därmed i normalfallet inte i sig utlösa en lovplikt. Den storleksmässiga avgränsningen bör gälla för samtliga parker- ingsplatsers sammanlagda area på fastigheten i fråga. Under utrednings- arbetet har framförts att det finns en risk att större parkeringsplatser kan anläggas utan krav på lov genom att placeras på två bredvid- liggande fastigheter. Vi bedömer dock dels att det krävs någon form av avgränsning av de parkeringsplatser som kan komma till stånd utan krav på lov, dels att det trots allt är den mest ändamålsenliga lösningen att knyta avgränsningen till just fastighet. Avslutningsvis bör nämnas att vi inte föreslår någon utökad lov- plikt för parkeringsplatser nära gräns eller i värdefulla områden (se av- snitt 7.8 och 7.10). Upplag, materialgårdar och fasta förvaringsanläggningar Av nuvarande 6 kap. 1 § 2 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra upplag och materialgårdar. Av nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 1 PBF framgår 129Jfr t.ex. /download/18.56ac98861555437aa26b1f9/1467895766294/ Parkeringstal_2016.pdf, hämtad , och /sv/samhallsplanering/ stadsutveckling/planerng-for-okad-och-saker-cykling/planeringsprocesser-och-planeringsunderlag/ reducering-av-parkeringstal/, hämtad . vidare att lovplikten inte gäller för vissa fasta cisterner, om det är fråga om en liten anläggning som är avsedd endast för en viss fastig- hets behov. Inte heller gäller lovplikt för upplag och materialgårdar som omfattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väg- lagen eller järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg. Lov- plikten gäller vidare inte för upplag och materialgårdar om det är fråga om en anläggning av liten omfattning i form av en eller flera containrar i omedelbar närhet av en pågående verksamhet inom ett industriområde och anläggningen inte placeras närmare gränsen än .