sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — –Betalningsskyldigheten skulle inte vara så betungande för den bi- dragsskyldiga föräldern att det allvarligt försvårade umgänget med barnet. –Reglerna skulle vara enkla och tydliga. Underhållsstöd skulle även lämnas till det ökade antalet barn som bodde växelvis hos var och en av sina föräldrar.57 I dessa fall lämnades stödet som ett utfyllnadsbidrag som bestämdes med hänsyn till att båda föräldrarna bidrog till barnets försörjning genom att ha barnet hos sig.58 I FB infördes det en regel om att den bidragsskyldiga för- äldern skulle anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet intill det belopp som lämnades i underhållsstöd till barnet.59 FB:s bestämmel- ser om underhållsbidrag kvarstod i övrigt oförändrade. om socialnämndernas skyldighet att se till att barn vars föräldrar var ogifta tillförsäkrades underhåll samt reglerna om socialnämndernas rätt att föra talan om underhåll i sådana fall upphävdes. Rätten till umgängesavdrag vidgas vidgades rätten till så kallat umgängesavdrag vid betalning av underhållsbidrag i FB till att även omfatta fall där det hade förekom- mit umgänge under minst sex hela dygn under en kalendermånad. De förbättrade avdragsmöjligheterna gällde även vid betalningsskyl- dighet enligt lagen om underhållsstöd. Syftet med lagändringen var 1995/96:208, s. 33 f. 58Från och med 2021 lämnas inte längre utfyllnadsbidrag för barn som bor växelvis. 597 kap. 2 a § FB. att uppmuntra till vardagsumgänge i stället för till umgänge endast under längre sammanhängande perioder och att göra avdraget mer träffsäkert.60 Beräkningen av betalningsskyldighet för underhållsstöd ändras trädde ändrade bestämmelser i kraft avseende hur den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet för underhållsstöd skulle beräknas.61 Förändringarna innebar att grundavdraget, det vill säga det belopp som en bidragsskyldig förälder får förbehålla sig för egna levnadskostnader, höjdes från till . höjdes de procentsatser som bestämmer betalningsskyl- dighetens storlek för barn ett, två respektive tre till dagens nivåer. Förelåg underhållsskyldighet för fler än tre barn skulle procenttalet motsvara det tal som erhölls, om man dividerade summan av trettio (höjdes från femton) och antalet barn utöver tre med det totala an- talet barn. Vidare ändrades delvis beräkningen av det inkomstunderlag som skulle användas vid beräkning av betalningsskyldigheten. Föränd- ringen rörde hur kapitalinkomster skulle påverka betalningsskyldig- heten. Enligt då gällande bestämmelser skulle intäkt av kapital läggas till grund för beräkningen av betalningsskyldigheten, det vill säga hän- syn togs inte till avdrag i inkomstslaget kapital. Detta innebar att realisationsvinster räknades med i inkomstunderlaget, medan vid taxer- ingen avdragsgilla realisationsförluster och avdrag som gjorts enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad inte fick dras av i underhållsstödet. Ändringen innebar att man vid beräk- ningen av betalningsskyldigheten, i likhet med vid taxeringen, skulle ta hänsyn till dessa typer av avdrag. De ändrade reglerna förväntades leda till besparingar och en för- bättrad fördelningspolitisk profil. Samtliga betalningsskyldiga för- äldrar som fanns i systemet kom att omfattas av de nya reglerna. 60SFS 1998:324, prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU12, rskr. 1997/98:229. 1998/99:78, bet. 1998/99:SfU9, rskr. 1998/99:235. Reglerna för beräkning och fördelning av underhållsstöd vid växelvis boende ändras ändrades reglerna för beräkning och fördelning av under- hållsstöd vid växelvis boende.62 Utgångspunkten för regeländringarna var att var och en av föräldrarna, vid växelvis boende, hade rätt till högst hälften av fullt bidrag (per barn och månad), per barn och månad, om inte barnets inkomster reduce- rade bidragsbeloppet. Reglerna gav enligt regeringens uppfattning ett mer rättvist resultat, eftersom storleken på bidraget berodde på förälderns egen ekonomiska situation och inte på den andra förälderns ekonomiska förhållanden. Precisering av vilket taxeringsbeslut som skulle ligga till grund för beräkningen preciserades lagtexten angående vilket års taxeringsbeslut som skulle ligga till grund för beräkning av den bidragsskyldigas in- komst vid betalningsskyldighet avseende underhållsstöd. Den bidrags- skyldiga förälderns inkomst skulle beräknas med utgångspunkt från det taxeringsbeslut som fattats närmast det år åter- betalningsskyldigheten avsåg, i stället för ”det senast fattade taxerings- beslutet”.63 trädde bestämmelser i kraft, vilka innebar att en anpassning av förmögenhetsgränsen gjordes till den gräns som gällde inom skattelagstiftningen. Förmögenhetsgränsen vid beräkningen av tilläg- get till den bidragsskyldiga förälderns inkomst höjdes därför från till 1 500 000 kronor.64 62SFS 2000:1390, prop. 1999/2000:118, bet. 2000/01:SfU7, rskr. 2000/01:94. 63SFS 2002:312, prop. 2001/02:119, bet. 2001/02:SfU17, rskr. 2001/02:253. 64SFS 2002:1076, prop. 2002/03:2, bet. 2002/03:SfU5, rskr. 2002/03:48. ändrades bestämmelserna om företrädesrätt vid löneutmät- ning på så sätt att fordringar avseende betalningsskyldighet för under- hållsstöd skulle ha samma företräde vid löneutmätning som andra statliga fordringar. Det innebar att statliga fordringar avseende betal- ningsskyldighet enligt lagen om underhållsstöd vid löneutmätning inte längre skulle ges företräde enligt 7 kap. 14 § första stycket 1 utsöknings- balken, förkortad UB, utan föras till de fordringar som angavs i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., vilka hade företräde enligt 7 kap. 14 § första stycket 3 UB. I och med att ford- ringar på betalningsskyldighet gavs samma företrädesrätt som andra statliga fordringar kom fordringar på underhållsbidrag enligt äkten- skapsbalken och FB att vid löneutmätning betalas före fordringar på betalningsskyldighet av underhållsstöd. I de fall det fanns ett fastställt underhållsbidrag som översteg , fick också den över- skjutande delen av underhållsbidraget företräde framför betalnings- skyldighet för underhållsstöd. Sådana fall var dock inte särskilt vanligt förekommande, varför någon särreglering inte ansågs behövas.65 började en rad bestämmelser, med vissa övergångsbestäm- melser, tillämpas som berörde bland annat grundavdraget, ärenden med utlandsanknytning, underhållsstödets belopp, anstånd, eftergift, jämkning av betalningsbelopp vid beslut om skatt och omprövning vid ändrade förhållanden. I förarbetena till reformen angavs bland annat följande.66 Vad gällde grundavdraget, det vill säga det belopp som varje bidragsskyl- dig får förbehålla sig för egna levnadskostnader innan hen åläggs betalningsskyldighet, höjdes det från till 100 000 kro- nor. Avdraget om hade valts för att så få föräldrar som möjligt genom att fullgöra sin betalningsskyldighet skulle hamna under socialbidragsnivån.67 En höjning av grundavdraget till innebar en förbättrad ekonomisk situation för de bidragsskyldiga med de lägsta inkomsterna. De slapp då helt betalningsskyldighet om in- 65SFS 2004:479, prop. 2003/04:96, bet. 2003/04:SfU14, rskr. 2003/04:250. 2004/05:116, bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254. 1998/99:78, s. 14. komsten räknat uppgick till högst detta belopp. En sådan höj- ning kunde också leda till lägre administrativa kostnader för samhället. höjdes underhållsstödets belopp med och barn. I förarbetena gjordes bland annat följande över- väganden i samband med höjningen av underhållsstödets belopp.68 Underhållsstödsbeloppet täckte hälften av normalkostnaden för de allra flesta barn inom systemet. Det fanns inte någon önskan att omdefiniera underhållsstödets syfte. Flera studier hade emellertid visat att många ekonomiskt utsatta barn levde i hushåll som var mottagare av underhållsstöd. Det fanns därför trots allt anledning att höja underhållsstödet för att förbättra förhållandena för eko- nomiskt utsatta barn. En höjning med fick därför anses vara motiverad utifrån barnets normalbehov. En sådan höjning kunde också motiveras med hänsyn till den bidragsskyldiga förälderns be- talningsskyldighet. För att höjningen av underhållsstödet inte skulle medföra att betalningsbeloppet blev högre per barn och månad för alla bidragsskyldiga föräldrar, föreslogs att bidragsskyldigas grundavdrag skulle höjas. fick också möjlighet att vid anståndsprövningen ta hänsyn till att den bidragsskyldiga föräldern hade andra tillgångar än lön eller ersättning. Vidare infördes en bestämmelse om att en bidragsskyldig föräl- der, sedan anståndsbeslutet upphört, skulle betala ett belopp som motsvarade 1,5 gånger det fastställda betalningsbeloppet. Det infördes även en metod för nettoberäkning av underhålls- stödet och betalningsskyldighetens storlek utifrån vad som var be- stämt i dom eller avtal om umgänge. Nettoberäkning innebar att ned- sättning av betalningsskyldigheten och en motsvarande nedsättning av underhållsstödets belopp gjordes. Den bidragsskyldiga föräldern skulle även till anmäla ändringar i umgänget som gjordes av domstol eller i avtal. Vidare infördes en bestämmelse om att skulle upphäva beslutet om nettoberäkning om den bidragsskyldiga föräldern begärde det eller om beslutet om nettoberäkning av annan anledning inte längre borde bestå. Det in- fördes även en frist innan en ny begäran om nettoprövning kunde prövas efter att ett beslut om nettoberäkning hade upphävts. För att göra systemet mer rättvist och för att minska statens kostnader för underhållsstödet bestämdes att betalningsskyldigheten 2004/05:116, s. 28. skulle falla bort om månadsbeloppet per barn blev lägre än . hade gällt att betalningsskyldigheten hade bortfallit om månadsbeloppet per barn blev lägre än . Vad gällde betalningsskyldighet i ärenden med utlandsanknytning utvidgades möjligheter att träda in i barnets rätt till fastställt underhållsbidrag. Det infördes även bestämmelser om att ett nytt beslut om årlig skatt skulle påverka betalningsskyldigheten året beslutet om skatt hade meddelats. Vidare infördes bestämmelser om omprövning av betalnings- belopp, omprövning och jämkning av utfyllnadsbidrag vid direkt- betalning samt omprövning av underhållsstödet när det fanns ett nytt beslut om skatt för barnet. trädde bestämmelser i kraft rörande anpassningar av för- mögenhetsprövningen gällande bland annat beräkning av bostads- bidrag och underhållsstöd då förmögenhet inte längre skulle vara skattepliktig. Förmögenhetsprövningen i underhållsstödet behölls genom att det i lagen om underhållsstöd infördes en hänvisning till den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt.69 togs förmögenhetsprövningen bort, vilket innebar att för- mögenheten inte skulle räknas med när betalningsbeloppet fastställ- des.70 När förmögenhetsskatten slopades från och med avskaffades även kontrolluppgiftsskyldigheten för förmögen- hetsuppgifter. Detta fick till följd att en maskinell förmögenhets- prövning inom underhållsstödssystemet inte kunde göras . En ny och kostsam hantering för att kunna be- räkna återbetalningsbeloppen skulle därför behöva införas om för- mögenhetsprövningen skulle behållas. I samband med att förmögenhetsprövningen togs bort inom underhållsstödet anfördes följande i förarbetena71. Starka skäl talade för enhetliga regler för den framtida förmögenhetsprövningen inom olika trygghetssystem. Att slopa förmögenhetsprövningen kunde riskera att tilltron till trygghetssystemen undergrävdes. 69SFS 2007:1402, prop. 2007/08:26, bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92. 70SFS 2009:1056, prop. 2008/09:203, bet. 2009/10:SfU5, rskr. 2009/10:17. 2008/09:203, s. 19 ff. teten till finansieringen av dessa system kunde även förlora sin tro- värdighet om det uppfattades som att personer oriktigt erhöll bidrag. Att en bidragsskyldig person fick återbetala ett alltför lågt belopp kunde också uppfattas som stötande. Mot bakgrund av att ytterst få personer fångades upp72 kunde en sådan förmögenhetspröv- ning svårligen anses vara samhällsekonomiskt motiverad. Att behålla förmögenhetsprövningen inom underhållsstödet skulle således inne- bära ökade kostnader på . Hanteringen av skulder efter anstånd gjordes vissa ändringar i 19 kap. SFB när det gällde en bidrags- skyldig förälders betalningsskyldighet för underhållsstöd.73 Det för- tydligades att de belopp som en bidragsskyldig betalade efter an- stånd var avbetalningar på den skuld som hen hade till staten. Det förtydligades också att det var en fråga om månatliga betalningar. Om en avbetalningspost inte var betald i rätt tid, var den bidrags- skyldiga föräldern tvungen att senast efter det ha kom- mit i kapp med avbetalningsplanen. Var samtliga delposter inte betalda inom den angivna tiden förföll hela skulden till omedelbar betalning. höjdes underhållsstödsbeloppet med och barn.74 I förarbetena anfördes som skäl för höjningen av be- loppet bland annat följande. Underhållsstödets belopp var inte knutet till prisutvecklingen i samhället och hade inte höjts . Underhållsstödet täckte inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn hade tagits till barnbidraget. Detta gällde särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard levde i hushåll som var mottagare av underhållsstöd var det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet. 72I fanns det inom underhållsstödssystemet 52 bidragsskyldiga föräldrar som hade förmögenhet som påverkade storleken på återbetalningsbeloppet. När det gäller antal barn som har så höga inkomster att det påverkar underhållsstödets belopp är det än mer ovanligt. 2008/09:203, s. 20 f. 73SFS 2012:896, prop. 2012/13:16, bet. 2012/13:SfU3, rskr. 2012/13:78. 74SFS 2015:452, prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. En indragningsbestämmelse införs, får ett utökat uppdrag och umgängesavdraget avskaffas trädde nya bestämmelser i kraft75 som innebar att fullt under- hållsstöd inte längre lämnades om den bidragsskyldiga föräldern i följd, i rätt ordning, till betalade det belopp som hade bestämts. Om det fanns särskilda skäl, skulle dock underhållsstöd ändå lämnas. Den nya regleringen gällde även förlängt underhållsstöd. Regleringen var inte tillämplig i för- hållande till barn som varaktigt bodde och var folkbokförda hos sär- skilt förordnade vårdnadshavare. fick även ett utökat uppdrag76 som innebar att myndigheten skulle ge föräldrar information och stöd i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet för barn för att öka för- utsättningarna för civilrättsliga regleringar av barns underhåll. Möjligheten för bidragsskyldiga föräldrar att göra så kallat um- gängesavdrag inom underhållsstödet avskaffades. Underhållsstödet åldersdifferentieras och grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar höjs trädde nya bestämmelser i kraft.77 Underhållsstödet för barn som hade fyllt höjdes med till . Underhållsstöd skulle därmed lämnas med till och med månaden då barnet hade fyllt och med från och med månaden efter den då barnet hade fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnads- bidrag och underhållsstöd vid växelvist boende skulle utgå från samma belopp. Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp skulle om- prövas när ett högre underhållsstöd lämnades till ett barn med an- ledning av att barnet hade fyllt . I förarbetena angavs följande gällande att åldersdifferentiera under- hållsstödet. Det fanns flera fördelar med differentiering av under- hållsstödet. Dels tydliggjorde det att barns behov var olika, dels mot- svarade det bättre de faktiska kostnaderna för barn i olika åldrar och framstod därmed som mer rättvist. En differentiering skulle också 75SFS 2015:755, prop. 2014/15:145, bet. 2015/16:SfU7, rskr. 2015/16:40. 76Förordningen (2009:1174) med instruktion för . 77SFS 2017:995, prop. 2016/17:216, bet. 2017/18:SfU9, rskr. 2017/18:16. ligga i linje med att det var barnets behov som skulle täckas och att underhållsstödet inte var att betrakta som en generell inkomstför- stärkning för ensamstående föräldrar. Det kunde dessutom leda till att föräldrar i större utsträckning förde samtal om vad som var ett rimligt underhåll utifrån varje enskilt barns ålder samt faktiska och individuella behov. Detta kunde få till följd att underhållsstöds- beloppet blev mindre normerande för föräldrars uppfattning om underhållsbidragens storlek och förhoppningsvis inte blev det belopp som föräldrar med automatik enades om som underhållsbidrag för ett barn. Det var fördelningspolitiskt träffsäkert att differentiera underhållsstödsbeloppet så att det blev högre för de äldre barnen som hade ett större normalbehov. Underhållsstödsbeloppet var avsett att täcka hälften av normalkostnaden för de barn som fanns inom systemet efter det att hänsyn hade tagits till barnbidraget. Det fanns enligt regeringen ingen önskan att omdefiniera detta syfte. För att höjningen av underhållsstödet inte skulle medföra att den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp blev alltför högt höjdes det inkomstbelopp som den bidragsskyldiga föräldern får förbehålla sig för egna levnadskostnader från till . Vidare höjdes det belopp för barns inkomster som inte påverkade underhållsstödets storlek, det så kallade förbehållsbeloppet, från till . I statsbudgeten för höjdes även barnbidraget och studie- bidraget inom studiehjälpen med till dagens nivå om och barn.78 avskaffades möjligheten att få underhållsstöd för barn vid växelvis boende. trädde nya bestämmelser i kraft som inne- bar att det i bostadsbidraget infördes ett nytt särskilt bidrag för barn som bor växelvis. För att mildra övergången av stöd från under- hållsstödet till stöd från bostadsbidraget för hushåll som hade barn som bodde växelvis skedde en utfasning där 2017/18:1 utgiftsområde 12 och 15. underhållsstödet vid växelvis boende lämnades med mindre och barn under övergångsperioden.79 Ny åldersdifferentiering inom underhållsstödet och höjda belopp höjdes underhållsstödet med för barn som hade fyllt och med för barn som var 11–. Underhållsstöd lämnades därmed med till och med månaden då barnet hade fyllt , med från och med månaden efter den då barnet hade fyllt och med från och med månaden efter den då barnet hade fyllt . Beräkningen av underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag skulle utgå från samma belopp. Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp skulle om- prövas när ett högre underhållsstöd skulle lämnas till ett barn med anledning av att barnet hade fyllt 11 eller . En ändring av betal- ningsbeloppet vid en sådan omprövning skulle gälla från och med månaden efter den då barnet hade fyllt 11 eller . Höjningen av underhållsstödet till ett barn som hade fyllt 11 eller bedömdes inte omfattas av SFB:s krav på ansökan om ökning av en förmån.80 Arbetsgivardeklarationer på individnivå införs och får direktåtkomst till beskattningsdatabas trädde bestämmelser i kraft som handlade om att alla uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, det vill säga per betalningsmottagare, skulle lämnas löpande till Skatteverket.81 Uppgifterna skulle normalt lämnas månads- vis i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration som skulle innehålla uppgifter om ersätt- ning till en viss betalningsmottagare skulle också innehålla vissa andra uppgifter som tidigare hade lämnats i bland annat kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Syftet med månatliga uppgifter på 79SFS 2017:1123, prop. 2017/18:6, bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46. 80SFS 2018:742, SFS 2018:743, prop. 2017/18:173, bet. 2017/18:SfU29, rskr. 2017/18:349. 81Från och med ska uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda, lämna uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå löpande till . individnivå i arbetsgivardeklarationen var att minska skattefusk och skatteundandragande.82 fick direktåtkomst till upp- gifter per betalningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbets- givardeklaration i beskattningsdatabas, om uppgifterna behövdes i ett ärende om beräkning av bostadsbidrag eller om en bi- dragsskyldig förälders betalningsskyldighet för underhållsstöd enligt SFB. Syftet med direktåtkomsten var bland annat att förbättra myndig- heternas kontrollmöjligheter och effektivisera deras arbete.83 höjdes underhållsstödsbeloppet med för barn som hade fyllt eller äldre och med för barn som var . Underhållsstöd lämnades därmed med till och med månaden då barnet hade fyllt , med från och med månaden efter den då barnet hade fyllt , till och med månaden då barnet hade fyllt samt med från och med månaden efter den då barnet hade fyllt 15 år.84 I förarbetena gjordes följande övervägningar i samband med höj- ningarna av underhållsstödsbeloppen. Underhållsstödets belopp var inte knutet till prisutvecklingen i samhället utan en höjning kunde ske endast via lagändring av beloppet. Underhållsstödet täckte inte fullt ut hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn hade tagits till barnbidrag och studiebidrag. Detta gällde särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard levde i hushåll som var mottagare av underhålls- stöd var det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja under- hållsstödet. 2016/17:58. 2016/17:58 och prop. 2017/18:270. 84SFS 2020:1271, prop. 2020/21:1 utgiftsområde 12, bet. 2020/21:SfU3, rskr. 2020/21:140. träder en justerad indragningsbestämmelse i kraft.85 Regel- ändringen innebär att underhållsstöd ska dras in om den bidrags- skyldiga föräldern har fullgjort sin betalningsskyldighet gentemot i följd, i stället för som tidigare . Om det finns särskilda skäl, ska underhållsstöd ändå lämnas. Ett beslut om underhållsstöd på grund av särskilda skäl gäller och högst . Efter att en tidsperiod med underhållsstöd på grund av särskilda skäl har löpt ut ska underhållsstöd lämnas med stöd av det underliggande beslutet om att bevilja underhållsstöd (grundbeslutet), om förutsätt- ningarna för sådant stöd är uppfyllda. Syftet med regel- ändringen är att underlätta för föräldrar att komma överens i frågor som rör barnets försörjning och stärka tryggheten i situationer där det bör undvikas att föräldrarna har kontakt. Flerbarnstillägget är en del av barnbidraget och syftar till att stimu- lera flerbarnsfamiljers köpkraft. Det infördes första gången från barn nummer tre i samband med minskade livsmedelssubven- tioner, som särskilt förväntades drabba barnfamiljers redan ansträngda ekonomi. Av förarbetena framgår att utformningen motiverades med att den genomsnittliga hushållsinkomsten sjunker med stigande barn- antal samt svårigheten att i en familj förena vård av tre barn eller fler med att båda föräldrarna förvärvsarbetar heltid.86 ansåg att familjer med tre barn skulle få kompensation för de minskade livsmedelssubventionerna och större barnfamiljer skulle få ett reellt nytillskott till familjens köpkraft.87 beviljades inga nya flerbarnstillägg . Det särskilda bidraget i bostadsbidraget, som barnfamiljer kan få utan att ha egen bostad, skulle höjas i takt med att flerbarnstillägget fasades ut.88 sänktes barnbidraget. Detta var en del i saneringen av 85SFS 2021:991, prop. 2020/21:203, bet. 2021/22:SfU6, rskr. 2021/22:22. Regeländringarna var en följd av utredningens förslag i promemorian En justerad indragningsbestämmelse i under- hållsstödet, dnr KOMM2020/00306. 1980/81:118 bil. 1980/81:SoU28, s. 4. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11. Både flerbarnstillägget och barnbidragets nivå åter- ställdes 1998. Av budgetpropositionen för 199889 framgår vad gäller flerbarnstillägget, att effekterna av budgetsaneringen hade träffat fler- barnsfamiljerna något hårdare än andra familjetyper, varför flerbarns- tillägget borde förbättras . Flerbarns- tillägg skulle lämnas med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och därefter följande barn. Förslaget innebar att de familjer som av olika skäl, till exempel ett barns studieavbrott, fått sänkt flerbarnstillägg efter hade möjlighet att på nytt söka bidraget.