sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Covid-19-pandemins effekter på kulturen 2.1.10Effekterna på det ideella kulturlivet har varit negativa Konsekvenserna av restriktionerna för det civila samhället har till viss del liknat dem i det fria och institutionella kulturlivet.51 Begräns- ningarna av fysiska möten har medfört avtagande ideellt engage- mang, konkurser, permittering av personal, svårigheter att planera framåt och minskade eller uteblivna biljett- och medlemsintäkter.52 NOD, som är ett nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället, pekar på att pandemin kan få långsiktiga negativa konsekvenser för det ideella kulturlivet.53 Enligt NOD:s lägesbeskrivning minskar det ideella engagemanget, och det förväntas leda till en lång återuppbyggnadsfas där vissa organi- sationer i den ideella sektorn ser en risk att det kommer vara svårt att återgå till det tidigare normalläget efter pandemin. Ett minskat engagemang kan i sin tur påverka människors möjlighet till inklu- derande sammanhang och demokratiskt lärande, vilket de ideella verksamheterna bidrar till.54 Även gällande folkbildningen riskerar konsekvenserna enligt NOD att bli allvarliga. Vidare har pandemin medfört ökade besök vid kulturmiljöer. Det är på många sätt positivt, men har också medfört ekonomiska ut- maningar för ideella kulturarvsaktörer.55 2.1.11Kultursektorn riskerar ett kompetenstapp I spåren av pandemin riskerar kultursektorn att drabbas av ett kom- petenstapp. Pandemin har medfört stora ekonomiska och sociala påfrestningar för dem som arbetar inom kultursektorn. Många av dem som arbetar inom musik- och scenkonstområdena har under pandemin haft stora intäktsbortfall och överväger att byta bransch för att kunna försörja sig.56 Pandemin har satt ljuset på den otrygghet som finns inom kulturbranschen. För etablerade yrkesverksamma i kultursektorn, som levt med otrygga försörjnings- villkor, kan pandemin ha varit den sista droppen som fått dem att besluta sig för att byta riktning i yrkeslivet. 51Myndigheten för kulturanalys 2021. 56Musikcentrum Riks 2020; 2021; Ipsos 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen konsekvenser verka avskräckande för unga som överväger att välja en konstnärlig eller kulturell yrkesbana. Flera av de aktörer som vi har intervjuat betonar att det finns en risk för ett långsiktigt kompetenstapp inom kultursektorn, och flera underlag pekar på att yrkesverksamma i kultursektorn redan har lämnat eller överväger att lämna sektorn. I en rapport om pandemins konsekvenser för scenkonsten och de offentliga musikinstitutionerna redovisas att Svensk Scenkonsts medlemmar anställer cirka 15 000 personer, vilket motsvarar cirka 6 000 årsverken.57 Därutöver engageras ett stort antal egen- företagare på kortare eller längre kontrakt. Många av egenföre- tagarna och frilansarna har dock under pandemin tvingats söka sig till nya arbeten för försörjning och lämnar därmed branschen. Bristen på arbetstillfällen när föreställningar ställs in riskerar därför att leda till långsiktig kompetensbrist. I Scen & Films enkät anger av de svarande att de funderar över att lämna branschen; bland den konst- närliga personalen är andelen något högre. Av dem som anger att de överväger att lämna branschen anger fler inom de konstnärliga yrkena att de avser att komma tillbaka till yrket, medan de med tek- niska och administrativa yrken anger att de bytt bransch permanent. De aktörer som vi intervjuat betonar att scenteknikerna är en hög- kvalificerad yrkesgrupp där det inom exempelvis ljud- och ljussättning samt riggning endast finns ett fåtal personer med rätt yrkeskom- petens. Särskilt gäller detta utanför storstadsområdena. kan tekniker relativt lätt hitta arbete utanför kultursektorn – under pandemin har många exempelvis arbetat med digitala konferenser och event. Av utredningens samtal med har det framgått att många av de frilansande tekniker som arbetat inom kultursektorn har sökt sig till andra branscher under pandemin och har uppgett att de inte kommer att återvända till sektorn. är efterfrågan på ljus- och ljudtekniker stor inför återstarten av kulturlivet. arbetar i skrivande stund med en ansökan om att starta en ny utbildning för tekniker för att möta sektorns efterfrågan. Vi bedömer att det är viktigt för kultursektorns återstart och utveckling att det startas utbildningar för tekniker som möter sektorns efterfrågan. 57Svensk Scenkonst 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen Vidare visar en enkätundersökning att var tredje frilansmusiker har bytt eller överväger att byta yrke.58 I en undersökning riktad till fri- lansande dansare och koreografer ställdes frågan: ”Ser du att du kom- mer att fortsätta verka inom den professionella fria danssektorn ?”. Av de 44 personer som svarade på frågan angav fler än hälften att de inte tror det eller att de är tveksamma.59 Enligt är många av dem som svarat på enkäten relativt nyutbildade, vilket är oroväckande för danssektorns framtida kompetensförsörjning. Inom dansområdet finns också en risk för ett kompetenstapp vad gäller frilansande producenter. Ett tapp av de personer som har erfarenhet av producentrollen inom dansområdet skulle negativt på- verka konstformens spridning i landet och internationellt, när nät- verk och kunskap går förlorade. Vad gäller anställda inom museiområdet har bytt eller övervägt att byta yrke –2020. En starkt bidragande orsak är otrygga anställningsvillkor.60 I ett underlag från Museer beskriver många museer en oro för att personal inte kommer att finnas tillgänglig när verksamheten startas upp efter pandemin. Det gäller till exempel personal som tidigare timanställts och perso- nal som blivit uppsagd under pandemin. Enligt en enkätundersökning som Centralmuseernas samarbetsråd har gjort har fler än hälften av de 13 centralmuseerna tvingats säga upp personal under pandemin och en majoritet saknar resurser för att rekrytera nödvändig kompetens.61 Även inom den ideella kultursektorn finns en oro för ett kom- petenstapp. Precis som för kultursektorn i övrigt har de ideella aktö- rerna inte kunnat genomföra sin verksamhet under pandemin på grund av restriktioner. Riksorganisationer inom den ideella kulturen anser att den vilande verksamheten innebär svårigheter att behålla de eldsjälar som leder verksamheter och att locka nya människor att engagera sig och bli ledare. Eldsjälarna är helt avgörande för att driva den ideella kulturen. Ett minskat engagemang skulle därför drabba den ideella kulturen och hela kultursektorn hårt. Det avtagande engagemanget förväntas leda till en lång återuppbyggnadsfas där vissa organisationer misstänker att det kommer vara svårt att återgå 58Musikcentrum Riks 2020. 61Follin, A. med flera 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen till det tidigare normalläget – att det normala kommer vara något helt annat efter än före pandemin.62 Behovet av kunskap om hur tillgång och efterfrågan på arbets- marknaden ser ut vad gäller olika kompetenser inom kultursektorn har växt i pandemins kölvatten. Vi bedömer att det är angeläget att branschspecifika analyser av sektorns kompetensbehov genomförs. 2.1.12Inträde och etablering på arbetsmarknaden har försvårats I många utbildningar inom kulturområdet ingår normalt sett möten med potentiella arbetsgivare genom exempelvis praktik och sam- arbeten och genom att yrkesverksamma personer medverkar i under- visningen. Möjligheterna till detta har begränsats under pandemin. Inom till exempel musik och scenkonst är det över huvud taget svårt att bedriva stora delar av utbildningen på distans. Möjligheterna till mindre kvalificerade extrajobb inom kultursektorn, och med- följande kontaktvägar till potentiella framtida arbetsgivare, har dess- utom minskat eller helt försvunnit under pandemin. De yngre generationer som just lämnat eller snart lämnar utbild- ningar inom kulturområdet står således inför särskilda utmaningar, eftersom de inte har kunnat möta potentiella arbetsgivare på det sätt som är brukligt, vilket framgår av våra intervjuer med yrkesorgani- sationer inom kultursektorn. Inträde och etablering på arbets- marknaden har försvårats för dem som examineras, eller som har examinerats , från konstnärliga utbildningar. I för- längningen riskerar det att försvåra eller försvaga deras karriär- möjligheter på en redan tuff arbetsmarknad. Det ger konsekvenser på kort sikt men kan även komma att påverka den långsiktiga åter- växten och utvecklingen inom kulturområdet. Inom scenkonstområdet uttrycker både Svensk Scenkonst och oro för de nyexaminerades möjligheter på arbetsmarknaden – både – och bransch- organisationen ser ett problem i att arbetsgivare under pandemin inte har möjlighet att erbjuda praktikplatser till ny- utbildade arkitekter. Enligt Arkitekter kan en möjlig lösning Covid-19-pandemins effekter på kulturen vara att kommuner och myndigheter erbjuder fler praktikplatser . Även för bild- och formkonstnärer finns en oro att unga och ny- utbildade konstnärer påverkas negativt av nedstängningarna i spåren av pandemin. I intervjuer med bild- och formaktörer har det fram- kommit att de unga oetablerade konstnärerna drabbas särskilt hårt av att mässor och andra tillfällen att visa upp sin konst ställts in under pandemin. Det är svårt att bedöma vilka konsekvenser som pandemin får för nyutbildade konstnärer och andra yrkesverksamma i kultursektorn på . Ett scenario är att det när restriktionerna lättar kommer vara en större konkurrens om anställningar, uppdrag, praktikplatser och visningsmöjligheter, detta eftersom gruppen av utbildade men oerfarna konstnärer och andra professionella inom kultursektorn kommer att vara ovanligt stor. Eftersom även mycket etablerade konstnärer drabbats hårt av pandemin kan även de tänkas vara intresserade av att medverka i sammanhang som de tidigare inte skulle har varit intresserade av, vilket ökar konkurrensen ytterligare. Pandemin kan på så sätt komma att påverka den yngre generationens konstnärer även på . För det offentliga är det viktigt att följa utvecklingen för att vid behov kunna sätta in lämpliga arbetsmarknadspolitiska och kultur- politiska insatser. Flera av yrkesorganisationerna och allianserna inom kultursektorn försöker ta ansvar genom att kontakta och på olika sätt stödja de nyutexaminerade och oetablerade konstnärerna. Projektmedel som kan användas för att utveckla detta arbete har efterlysts av branschen. Vi bedömer att det finns behov av riktade projekt för att fånga upp nyutbildade konstnärer och integrera dem i kulturlivet och dess utveckling framåt. 2.1.13Det internationella utbytet har minskat eller upphört Covid-19-pandemin har kraftigt minskat möjligheten till inter- nationellt kulturutbyte, även om digitala möten och digital kultur kan komplettera i viss mån. Många aktörer, inte minst inom det fria kulturlivet, verkar till en stor del internationellt. Det gäller särskilt inom musik, dans och cirkus. Aktörer inom dessa områden är sär- skilt drabbade av att inte kunna verka på en internationell arena. Covid-19-pandemins effekter på kulturen flesta utlandsturnéer och internationella gästspel i som ställdes in i början av pandemin är fortsatt inställda. Det råder fort- farande ovisshet om när den typen av verksamhet kan genomföras igen. Bild- och formområdet har påverkats negativt av att mässor och utställningar i olika delar av världen har ställts in, vilket medfört minskade möjligheter till försäljning. stöd för särskilda behov har gått att söka för att kompensera för intäktsbortfall till följd av utebliven internationell verksamhet, men antalet ansök- ningar har varit färre än väntat.63 I skrivande stund saknas uppgifter om vad detta beror på. Många museer har framfört till utredningen att internationella samarbeten ställts in eller skjutits . En del museer beskriver också att in- och utlån av föremål mellan museer i olika länder ställts in. I våra intervjuer har framgått att filmsektorn är starkt beroende av samfinansiering genom internationell samproduktion och genom att film uppmärksammas på festivaler och internationella marknader. Inställda internationella festivaler och andra internationella mötes- platser har därför stor negativ påverkan för filmområdet. Samiska kulturaktörer menar att restriktioner för resande mellan länder orsakat särskilda utmaningar för dem eftersom Sápmi sträcker sig över delar av , , och . Samiska kulturaktörer riktar sig ofta till publik i flera av länderna och det är vanligt med konstnärliga samarbeten över landsgränserna. Deras arbete har därför kraftigt försvårats under pandemin. Pandemin påverkar även planer för internationell verksamhet kommande år. Det finns en oro i kultursektorn för att nätverkandet, både det nationella och det internationella, har påverkats negativt på grund av ovissheten om när restriktioner tas bort och det blir möjligt att mötas igen.64 menar att internationella nätverk som har byggts upp riskerar att lösas upp och att inter- nationella turnéstrukturer riskerar att försvinna i spåren av covid- 19.65 Det finns även en oro kring att det kommer att bli svårt att bygga upp samarbeten igen, efter pandemin. Det här är ett problem eftersom många konstnärer är beroende av sina nätverk för sin verk- samhet och försörjning. 63Statens kulturråd 2021. 64Sjöström, E. 65Statens kulturråd 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen är ett litet land och därmed beroende av internationellt utbyte och samarbete för att uppnå ett kulturliv med mångfald och hög kvalitet. Kulturlivets utbyten med omvärlden kan också främja Sverigebilden, turism, tillväxt och sysselsättning. Vi bedömer att det är viktigt att stärka stödet till internationellt utbyte och samverkan både i en återstartsfas och på . 2.1.14Produktioner flyttas fram och hindrar nyproduktion Scenkonstens, livemusikens och evenemangsnäringens långa plane- ringshorisont är svår att förena med en återstart på kort sikt. Detta i kombination med de uteblivna intäkterna under pandemin riskerar att få långsiktiga konsekvenser för branscherna, vilket har lyfts fram av samtliga branschrepresentanter som vi har intervjuat. När restriktionerna ändras och kulturens verksamheter får åter- starta och öppna för fysisk publik igen är programläggningen av många scener fullbokade och det kommer att ske en köbildning. Det innebär dels att vissa inte får möjlighet att visa upp sina verk (exem- pelvis musiker och filmskapare), dels att det kommer att dröja innan nya verk kan produceras. produktioner kommer att priori- teras före nya produktioner, som får vänta. Det kommer också att dröja innan till exempel dramatiker får beställningar av nya verk, vilket gör att regissörers, scenografers och andra upphovsmäns möjligheter till arbetstillfällen kan påverkas. Samtliga privata aktörer inom musik- och scenkonstområdena som vi har intervjuat har framfört att intäktsbortfallet leder till sämre ekonomiska möjligheter, vilket försvårar investeringar i nya upp- sättningar . Dessutom kan den ekonomiska situationen leda till satsningar på uppsättningar och artister som är kommersiellt säkra på bekostnad av satsningar på mer experimentell, nydanande konst och kultur samt på nya artister. Privata arrangörer beskriver hur de har tagit risker och investerat i nya och smalare konstnärskap och artister som inte inledningsvis har varit lönsamma. De har finansierat sådan verksamhet med det överskott som genereras från mer kommersiellt framgångsrika evenemang. I intervjuer med oss har dock framförts att de privata arrangörerna inte kommer kunna investera i framväxten av nya artister framöver. En återväxt av musiker (även inom kommersiella Covid-19-pandemins effekter på kulturen uttryck) kan därför kräva att kulturpolitiken tar ett större ansvar . Det finns även tendenser till köbildning inom andra konst- områden. Inom filmområdet avvaktar filmbolag med att lansera filmer, för att kunna lansera dem för en större biopublik. Inom litte- raturområdet har vi fått information om att förlag avvaktar med att lansera nya böcker till dess att de kan marknadsföras med hjälp av författarsamtal och liknande publika evenemang. En risk med detta är att fler filmer och böcker kommer att behöva slåss om det begrän- sade mediala utrymmet, liksom om en plats i filmens visningsfönster och attraktiv placering i bokhandeln. Sammanfattningsvis riskerar de intäktsbortfall och osäkerheter som finns för evenemangsnäringen , i kombination med långa produktions- och planeringstider, att leda till att pandemin får effek- ter på utbudet under en lång tid framöver.66 2.1.15Det finns en risk för lägre deltagande Risk att publiken dröjer med att återvända Pandemin och de restriktioner som riktats mot allmänna samman- komster och offentliga tillställningar har medfört inställda evene- mang och ett kraftigt minskat antal fysiska besök vid kulturverksam- heter. En följd av det är att kulturverksamheterna har gått miste om intäkter, vilket särskilt drabbat aktörer som till stor del finansierar sin verksamhet genom entré- och biljettintäkter. Många av de aktörer vi har intervjuat uttrycker en oro för att färre personer än före pandemin kommer välja att besöka kulturens fysiska arenor och ta del av det kulturutbud som finns där, även när restrik- tionerna avvecklats.67 Oron gäller särskilt för besökssiffrorna på kort sikt. I har människor som brukar ta del av scenkonst, musik och besöka museer besvarat frågor om kulturvanor under pandemin. Sju av tio var tveksamma till att besöka kulturinstitutioner även om myndigheterna skulle tillåta det, och många svarade att de ville vara vaccinerade innan sådana besök.68 En rapport från Kulturanalys pekar på att efterfrågan på kultur och kulturkonsumtionen 66Svensk Scenkonst 2021. 67Oron lyfts också i Svensk Scenkonst 2021. 68Studien redovisas i Kulturanalys . Covid-19-pandemins effekter på kulturen i kommer att återgå till liknande nivåer och mönster som rådde före pandemin. Forskarna som har skrivit rapporten tror också att konsumtionen av digital kultur kommer att vara högre efter pandemin än före.69 Det är svårt att förutspå hur människors kulturvanor har påverkats av pandemin. Exempelvis kan människor ha skapat nya rutiner som gör dem mindre benägna att ta del av fysisk kultur. Under pandemin har många dessutom varit hemma mer än vanligt och även för kultur- intresserade kan det ta tid att förändra de vanor som de utvecklat . Beroende på hur smittläget i och världen utvecklas kan det även finnas en oro hos vissa för att vistas i sam- manhang med många människor. Särskilt bland äldre är det lätt att tänka sig att det finns en kvardröjande oro för att publika arrange- mang medför smittorisker. Inom filmbranschen har det pågått samtal om att genomföra en stor kampanj i samband med att biograferna öppnar. Syftet med kampanjen är att locka tillbaka besökare till biograferna. I linje med de tankegångarna konstaterar i en rapport att det finns en stor osäkerhet kring hur publiken kommer att agera efter pandemin. För att locka tillbaka publiken ser Svensk Scenkonst behov av någon typ av stimulansstöd när restriktionerna lättas.70 Vi delar den bedömningen. Minskat resande kan påverka på kort sikt Det är troligt att covid-19-pandemin kommer att påverka resandet både på kort och lång sikt.71 På kort sikt kan och andra länders reserestriktioner medföra att antalet utländska turister blir kvar på en lägre nivå även efter det att de restriktioner som direkt berör kulturverksamheterna lättats. Om smittläget upplevs som osäkert kan även många svenska invånare dra sig för att köpa biljetter till kulturevenemang som kräver långa resor inom . En del kulturverksamheter hade före pandemin en stor andel besökare som var tillresta från olika delar av eller från andra länder, det gäller till exempel och Jamtli. För dem skulle en sådan utveck- ling innebära ett betydande intäktstapp. En del forskare bedömer å 70Svensk Scenkonst 2021. 71Se till exempel 2020. Covid-19-pandemins effekter på kulturen andra sidan att en följd av pandemin kan bli ett mer hållbart resande hos svenska turister, med ökat fokus på närliggande resmål.72 Långsiktiga beteendeförändringar är svåra att bedöma Under pandemin har många vant sig vid att arbeta hemifrån och genomföra möten på distans. Även om det fortfarande kommer att finnas behov av att träffas fysiskt kommer de förändrade vanor som växt fram under pandemin troligtvis delvis att leva kvar. Ett sanno- likt scenario är att människor i lägre grad kommer att resa långa sträckor för att genomföra arbetsmöten och att fler kommer att arbeta hemifrån i veckan.73 I viss mån är det också möjligt att fler kommer att delta i konferenser på distans, vilket kan medföra färre tillfällen för spontanbesök i till exempel konsthallar eller museer. Att fler arbetar hemifrån kan även det minska antalet tillfällen för spontanbesök. Ett exempel som pekar i denna riktning är försälj- ningen för bokhandlare . har framfört till utredningen att de fysiska bokhandlare som drabbats hårdast av pandemin är de som befinner sig i centrala lägen eller i köpcentrum. Flera bokhandlare som finns nära kundernas bostäder ökade tvärtom sin försäljning under pandemin. Även efter att restriktionerna upphävts kan det alltså dröja innan besöksnivåerna återgår till samma nivåer som före pandemin. För många kulturverksamheter skulle det innebära ekonomiska ut- maningar. Att ha öppet för publik och besökare innebär kostnader som verksamheterna måste få täckning för, vilket är svårt om antalet besökare är lägre än vanligt. Många kulturverksamheter kommer dess- utom att ha en utsatt ekonomisk situation till följd av pandemin. Förutsättningarna för att hantera ytterligare ekonomiska utmaningar är därför liten. En del kulturverksamheter är säsongsberoende och drar in den största delen av sina intäkter under en viss del av året. Det handlar exempelvis om musikfestivaler men även om vissa museer som har en tydlig högsäsong . har för flera verksamheter fortsatt inneburit färre besökare, begränsad verksamhet och i vissa fall helt inställd verksamhet. 73Post- och 2021. Covid-19-pandemins effekter på kulturen Det är svårt att bedöma vilka långvariga förändringar som följer av pandemin och hur de kommer att påverka kultursektorn. Till stor del tror vi att publik och besökare även framöver i hög grad kommer att vilja mötas fysiskt och ta del av kultur. För enskilda verksamheter kan dock pandemin medföra att intäkterna förändras även långsiktigt. Till exempel kan det handla om kulturpolitiskt värdefulla verksamheter som har fått in stora intäkter från långväga besökare. Det behöver därför finnas en beredskap både hos offentliga aktörer och hos kulturverksamheter att hantera konsekvenserna av eventuella beteende- förändringar. På kort sikt bedömer vi att det behövs stimulansåtgärder för att få publiken att återvända till kulturens verksamheter. •Mot bakgrund av problem kopplade till köbildning och fortsatta intäktsbortfall finns det ett behov av återstartsstöd i form av stipendier till konstnärer samt utvecklings- och verksamhetsstöd till kulturverksamheter åtminstone efter pandemin, för att skapa goda förutsättningar för kultursektorns återstart och utveckling. •Branschspecifika analyser av sektorns kompetensbehov bör genomföras. I pandemins kölvatten har behovet av kunskap om hur tillgång till och efterfrågan på arbetsmarknaden ser ut vad gäller olika kompetenser inom kultursektorn vuxit. •Många av de frilansande tekniker som arbetat inom kultursektorn men som under pandemin har sökt sig till andra branscher uppger att de inte kommer att återvända till sektorn. är efterfrågan på ljus- och ljudtekniker stor inför återstarten av kulturlivet. Det är därför viktigt för kultursektorns återstart och utveckling att det startas utbildningar för tekniker som möter sektorns efterfrågan. •Det kommer krävas särskilda stöd för att oetablerade och ny- utexaminerade konstnärer ska kunna etablera sig på arbetsmark- naden. Under pandemin har det inte funnits praktikplatser och liknande i den omfattning det brukar göra.