sou · H9B341 · 2022-01-01 00:00:00 — VAB för vårdåtgärder i skolan VAB för vårdåtgärder i skolan SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över reglerna för tillfällig föräldrapenning. Syftet med översynen är att modernisera, renodla och förenkla regelverket och göra det mer lättöverskådligt, framför allt för föräldrar, att minska utrymmet för fusk och felaktiga utbetalningar samt att stärka möjligheterna till kontroll. En del av uppdraget består av att lämna förslag som möjliggör att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning för att instruera personal i förskola, skola, fritidshem och pedagogisk omsorg om egenvård för ett barn med kronisk sjukdom. Som särskild utredare förordnades chefsutredare . Som sakkunniga förordnades departementssekreteraren och kanslirådet (). Som experter förordnades utredaren (Inspektionen för socialförsäkringen), utredaren (), förhandlaren (Kommuner och Regioner), experten () och utredaren (). Vidare förordnades departementssekreteraren ()som sakkunnig. Som sekreterare i utredningen förordnades kanslirådet . förordnades processföraren som sekreterare. Delbetänkandet är skrivet utifrån att utredaren och utredningssekretariatet gemensamt gör bedömningar och lämnar förslag. Utredaren är dock ensamt ansvarig för förslagen. Utredningen, som har antagit namnet ””, överlämnar härmed sitt delbetänkande VAB för vårdåtgärder i skolan (SOU 2021:41). Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... Utredningens uppdrag och arbete................................ Ansvar för barnet .................................................................... Sjukdom och funktionsnedsättning....................................... Skolplikt och verksamheter enligt skollagen......................... Grundläggande förutsättningar för rätt till Vård av barn som inte har fyllt ...................... Vård av barn som har fyllt ............................. Vård av barn som omfattas av LSS ......................... Vård av allvarligt sjukt barn .................................... 3.6.6Vad som gäller i fråga om att styrka rätten till 3.6.7Försäkringskassans handläggning av tillfällig 3.6.8Föräldrars användande av tillfällig Personlig assistans och assistansersättning........................... FN:s konvention om rättigheter för personer med Barns behov av hjälp med egenvård och föräldrars möjlighet till ersättning och ledighet............................ Barn med långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning .... Behovet av egenvård vid sjukdom .......................... Ansvar för hjälp med egenvård i skola .................................. 4.2.1Hälso- och sjukvårdens bedömning av Skolans ansvar för barns egenvård ......................... Instruktioner till skolpersonal om barns egenvård .............. Föräldrars behov av frånvaro från arbete .............................. 4.5Föräldrars möjlighet till ersättning för förlorad Ersättning beviljas på felaktig grund...................... Överväganden och förslag ........................................... Utgångspunkter för utredningens förslag ............................ Behovet av en ny ersättningsgrund i regelverket om tillfällig föräldrapenning med anledning av barns behov av hjälp med egenvård i skolan ..................................................... 5.1.2Så få ändringar som möjligt bör göras i de regelverk som berörs ............................................... 5.2 Den nya ersättningsgrundande situationen........................... 5.2.1Medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med egenvårdsåtgärder .............................. 5.2.2Barnets behov av hjälp med egenvårdsåtgärder ska vara styrande...................................................... 5.2.3Vård- eller behandlingsåtgärder i stället för 5.2.4Skolor och andra verksamheter som bör omfattas av förslaget................................................ Barnets ålder och förmånstid .................................. 5.2.6Gränsdragning mot möjligheten till föräldrapenning vid introduktion i vissa verksamheter enligt skollagen................................. 5.2.7Placering av den nya bestämmelsen 5.3Styrkande av rätten till tillfällig föräldrapenning i den 5.4Övriga bestämmelser om tillfällig föräldrapenning påverkas inte av förslaget........................................................ 5.5 Ledighetsrätten enligt föräldraledighetslagen ....................... 5.6Gränsdragningen mot personlig assistans Gränsdragningen mot omvårdnadsbidrag ............................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ........................ Tidpunkt för ikraftträdande och från vilken dag som ersättning tidigast kan börja beviljas ....... 5.8.2Rätten till tillfällig föräldrapenning när det finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag 5.9 Behov av uppföljning .............................................................. Konsekvenser för enskilda ..................................................... Bedömning av antalet personer som berörs Konsekvenser för barn............................................ Konsekvenser för föräldrar..................................... 6.1.4Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................... Konsekvenser för statens budget och myndigheter ........... för tillfällig föräldrapenning........ De allmänna förvaltningsdomstolarna................. Konsekvenser för kommuner och regioner ........................ Konsekvenser för företag..................................................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Litteraturförteckning och källor.......................................... Utredningen har fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket om den tillfälliga föräldrapenningen. En del av uppdraget består av att lämna förslag som möjliggör att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning för att instruera personal i förskola, skola, fritidshem och pedagogisk omsorg om egenvård för ett barn med kronisk sjukdom. I uppdraget ingår att utreda om föräldraledighetslagen (1995:584) behöver följdändras och, om så bedöms vara fallet, lämna nödvändiga författningsförslag även i denna del. I detta delbetänkande redovisas utredningens förslag gällande uppdraget om ersättning för att instruera personal om egenvård för barn. Barns behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder och föräldrars möjlighet till ersättning och ledighet Det är hälso- och sjukvården som bedömer vilka vård- eller behandlingsåtgärder som en person kan utföra själv eller med hjälp av någon annan, vilket kan benämnas som egenvård. I fråga om barn som har behov av hjälp med egenvård när barnet vistas i eller deltar i en verksamhet enligt skollagen (2010:800) åligger det som regel huvudmannen för denna verksamhet att tillgodose detta behov. Det finns ingen reglering som pekar ut en särskild aktör som ansvarig för att lära upp personal i dessa verksamheter om barnets egenvård. Av utredningens kartläggning framgår att det finns stora skillnader i hur egenvårdsfrågan löses i skolorna. Oavsett vilket stöd hälso- och sjukvården bidrar med i detta sammanhang har föräldern en viktig funktion att fylla. För barnets, föräldrarnas och personalens trygghet, liksom för att säkerställa att personalen får tillräcklig kunskap om barnet och egenvården, kan det vara en nödvändighet att föräldern är närvarande när barnet påbörjar eller återkommer till den aktuella verksamheten. I regelverket om tillfällig föräldrapenning saknas det en bestämmelse för ersättning i denna situation, vilket också innebär att föräldern inte har därav följande ledighetsrätt. Utredningen bedömer därför, i likhet med vad som anges i direktivet, att det finns skäl att införa en ersättningsgrund i den tillfälliga föräldrapenningen som tar sikte på föräldrar till barn som är i behov av hjälp med egenvård i vissa verksamheter enligt skollagen. Utredningen föreslår att det ska införas en ny ersättningsgrund som innebär att en förälder till ett barn med sjukdom eller funktionsnedsättning ska ha rätt till tillfällig föräldrapenning när föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder i förskola, skola, fritidshem samt andra pedagogiska verksamheter. Barnets sjukdom eller funktionsnedsättning ska inte vara avgörande för förälderns rätt till ersättning, utan barnets behov av hjälp med vårdåtgärder. Ett exempel på sådana vårdåtgärder kan vara åtgärder som motiveras av en sjukdom som diabetes. Ersättningsgrunden ska gälla för barn som inte har fyllt , och under vissa förutsättningar även barn som har fyllt 12 men inte . Förmånstiden föreslås vara densamma som enligt nuvarande regelverk gäller för de flesta andra situationer, dvs. högst totalt för varje barn och år. Vid införandet av en ersättningsgrund följer även en ledighetsrätt enligt föräldraledighetslagen när en förälder behöver medverka i en introduktion om barnets hjälpbehov. Gränsdragningen mellan tillfällig föräldrapenning och omvårdnadsbidrag är svår att överblicka, vilket medför att föräldrar kan ha svårt att avgöra vilken ersättning de kan ha rätt till vid medverkan i en introduktion av barnets vårdåtgärder. Det finns därför skäl att ge i uppdrag att se över informationen som ges till föräldrar under handläggningen av en ansökan om omvårdnadsbidrag. För barn för vilket det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag föreslås vissa övergångsbestämmelser. Tillfällig föräldrapenning enligt förslaget ska kunna lämnas även om det finns ett sådant beslut, tills dess att har prövat en ny ansökan om omvårdnadsbidrag eller omprövat beslutet om omvårdnadsbidrag. Ikraftträdandet bör mot bakgrund av dessa barns och föräldrars situation ske , vilket i detta fall bedöms vara tidigast . Förslaget och dess konsekvenser bör följas upp av eller annan lämplig myndighet. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget bedöms bidra till en ökad trygghet för barnet under introduktionen av hjälpbehovet och när barnet sedan deltar i skolverksamheten, vilket är en förutsättning för att barnet ska kunna fullgöra sin skolgång med en god hälsa. Förslaget bedöms inte innebära att kommunernas och regionernas ansvar för barn med behov av vårdåtgärder minskar. För föräldrar innebär förslaget kompensation för inkomstbortfall och en ledighetsrätt, vilket kan vara av särskild betydelse för de som redan har en längre frånvaro från arbetet på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Förslaget bedöms särskilt gynna ekonomiskt svagare grupper samt föräldrar med anställningar som innebär begränsade möjligheter till hemarbete eller flexibel arbetstid. Förslaget bedöms även gynna jämställdheten mellan kvinnor och män, eftersom obetalt omsorgsarbete, som oftare utförs av kvinnor, i högre grad kompenseras. Förslaget bedöms innebära att statens kostnader för den tillfälliga föräldrapenningen ökar med mellan och , och det mest troliga scenariot är att kostnaderna uppgår till för ett helår. Det finns dock en mycket stor osäkerhet i beräkningarna, eftersom underlaget för ett flertal faktorer av betydelse för beräkningarna är otillräckligt eller helt saknas. 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 13 kap. 21, 23 och 25 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 13 kap. 20 a §, och närmast före 13 kap. 20 a § en ny rubrik av följande lydelse. Vid introduktion av vård- eller behandlingsåtgärder En förälder till ett barn med sjukdom eller funktionsnedsättning, som inte har fyllt , har rätt till tillfällig föräldrapenning när föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder i en verksamhet enligt skollagen (2010:800), om den avser 1. förskola, 2. förskoleklass, 3. grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola eller inter- nationell skola på grundskolenivå, 4. fritidshem som kompletterar utbildningen i en skolform enligt 2 eller 3, eller 5. verksamhet enligt 25 kap. 2, 4 eller 5 § skollagen. ligt 16–20 §§ lämnas under sam- ligt 16–20 a §§ lämnas under sam- barn och år. barn och år. Om föräldern behöver avstå Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1, 3 eller 4 eller 20 § anges i 16 § 1, 3 eller 4, 20 eller 20 a § lämnas tillfällig föräldra- penning under ytterligare högst för varje barn och år. för varje barn och år. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 22 § endast om han eller hon behöver avstå från sitt förvärvsarbete av skäl som anges i 16 eller 20 §. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 22 § endast om han eller hon behöver avstå från sitt förvärvsarbete av skäl som anges i 16, 20 eller 20 a §. Tillfällig föräldrapenning enligt 22 § lämnas under för varje barn och år. Om föräldern behöver avstå Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1, 3 eller 4 eller 20 § anges i 16 § 1, 3 eller 4, 20 eller 20 a § lämnas tillfällig föräldra- penning under ytterligare högst för varje barn och år. för varje barn och år. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen i 13 kap. 20 a § lämnas inte för tid före ikraftträdandet. 3.Bestämmelsen i 11 kap. 16 § utgör inte hinder för att lämna tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen i 13 kap. 20 a § för ett barn för vilket det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. Detta gäller till dess att har omprövat beslutet enligt 22 kap. 15 § eller prövat en ny ansökan om omvårdnadsbidrag. 4.Bestämmelsen i 11 kap. 16 §, i dess lydelse före , utgör inte hinder för att lämna tillfällig föräldrapenning enligt den nya bestämmelsen i 13 kap. 20 a § för ett barn för vilket det vid ikraftträdandet finns ett gällande beslut om vårdbidrag enligt 22 kap. idess lydelse före . Detta gäller till dess att har prövat en ansökan om omvårdnadsbidrag. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket om den tillfälliga föräldrapenningen. En del av uppdraget består av att lämna förslag som möjliggör att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning för att instruera personal i förskola, skola, fritidshem och pedagogisk omsorg om egenvård för ett barn med kronisk sjukdom. I uppdraget ingår att utreda om föräldraledighetslagen (1995:584) behöver följdändras och, om så bedöms vara fallet, lämna nödvändiga författningsförslag även i denna del. Uppdraget ska i nämnda delar redovisas . Utredningens direktiv finns i bilaga 1. finns begränsningar i möjligheten att få tillfällig föräldrapenning när föräldern avstår från förvärvsarbete för att närvara i till exempel skolan av ett sådant skäl. I direktivet framgår att om ett barn har en kronisk sjukdom som exempelvis diabetes kan personalen i barnets ordinarie verksamhet, till exempel förskola eller fritidshem, behöva utbildning, hjälp och stöd för att hantera barnets sjukdom eller assistera och stödja barnet i nödvändig egenvård till följd av sjukdomen. För att skapa trygghet för barnet och föräldrarna och inte begränsa kompetensöverföringen till skriftlig information kan det finnas behov av att föräldrar närvarar vid en sådan introduktion för skol- eller förskolepersonal om barnets egenvård. Direktiven hänvisar vidare till betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) där det konstateras att trots att ersättningen byggts ut kraftigt sedan den infördes finns situationer när ersättning inte kan utges trots att till exempel sjukdom föreligger hos barnet. En sådan situation är då föräldern som har ett barn som Utredningens uppdrag och arbete är sjukt i diabetes behöver avstå från arbete för att överföra kunskap till personal i förskola och skola. Av betänkandet framgår vidare att detta innebär att föräldrar kan ha begränsade möjligheter att få ledigt från arbetet och även kan få en kännbar inkomstförlust. Det finns även andra situationer då barnet till exempel har sjukdomar som kräver upplärning av personal eller kräver förälders närvaro i förskola och skola. Vidare framgår att det bör anses rimligt med ett ekonomiskt stöd till föräldrar under sådana situationer som beskrivs ovan, och därmed följande rätt till ledighet från arbete. anges i betänkandet att frågan är komplicerad, bland annat mot bakgrund av att ansvaret för att se till att barnet har möjlighet att delta i verksamheten ifråga kan ligga hos flera parter (kommun, region och vårdnadshavare). Det är därmed inte givet i vilken form ett sådant stöd bör ges. Det är viktigt att ansvarsfördelningen är tydlig – det kan inte anses vara till fördel för barnet och dess föräldrar om en möjlighet till ekonomiskt stöd till föräldrarna tas till intäkt för att andra parters ansvar minskar jämfört med vad som gäller . Detta kräver grundliga överväganden i ett större sammanhang. Vidare anges att för det fall den tillfälliga föräldrapenningen skulle bedömas vara den lämpliga lösningen krävs överväganden bland annat i fråga om vilka sjukdomar som skulle omfattas av möjligheten till ersättning och att detta i sin tur kräver medicinsk expertis (SOU 2017:101 s. 628 f.). Utredningens arbete inleddes . har två sammanträden hållits med utredningens experter och sakkunniga. Utredningen har i enlighet med direktiven följt arbetet i Utredningen stärkt assistans (S 2020:01). Utredningen har under arbetets gång haft diskussioner med företrädare för , , , Kommuner och Regioner (SKR), , kommun, kommun, , och . Skriftliga frågor har skickats ut till ett flertal patientorganisationer och funktionshindersorganisationer för att samla in erfarenheter om möjligheten att använda ersättningen och vilka behov av egenvård i skolan som barnen har. Kompletterande intervjuer har också genom- SOU 2021:41Utredningens uppdrag och arbete förts med , och . Därtill har utredningen tagit del av skriftligt material från en rad kommuner och regioner om rutiner för egenvård. Utredningen har inhämtat Skolinspektionens beslut om ärenden som rört anmälningar om bland annat barns rätt till stöd vid behov av hjälp med egenvård i skolan. Utredningens bakgrundsanalyser har i huvudsak utgått från befintligt material i form av rättskällor, rapporter, statistik och artiklar. Betänkandet består av sju kapitel. I kapitel 3 återfinns bakgrunden till förslaget. Det inleds med en redogörelse av de rättsliga förutsättningarna för egenvård samt det ansvar som åligger de olika huvudmännen. Därutöver redogörs för gällande rätt för de socialförsäkringsförmåner som berörs, och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt för handläggning av tillfällig föräldrapenning och föräldrars användning av tillfällig föräldrapenning. I kapitel 4 redovisas resultatet av utredningens kartläggning. Kapitlet inleds med att redovisa kartläggningen av barns behov av egenvård i förskola och skola, nuvarande ansvarsförhållanden för egenvården samt hur instruktionen av egenvården för personalen i skolan går till. Vidare redovisas föräldrars rätt till ledighet och ersättning för att medverka vid instruktionen av barnets behov av hjälp med egenvård i skolan. I kapitel 5 presenteras de förslag, överväganden och bedömningar som utredningen har gjort. I kapitel 6 redovisas utredningens bedömningar av konsekvenserna av förslaget. I kapitlet redovisas utredningens uppskattning av antalet personer som berörs samt konsekvenser för föräldrar och barn, konsekvenser för staten och myndigheter samt övriga konsekvenser av förslaget. I kapitel 7 återfinns förslagets författningskommentar. I det här bakgrundskapitlet beskrivs ansvarsförhållandet för barnet samt skolans och hälso- och sjukvårdens roll i fråga om barnets behov av hjälp med egenvård. Vidare beskrivs gällande rätt för berörda socialförsäkringsförmåner, föräldraledighetslagen (1995:584), och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I kapitlet ges även en översiktlig beskrivning av handläggning av tillfällig föräldrapenning och föräldrars användande av ersättningen. Ett barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Ett barn står som regel under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem till dess att barnet fyller . Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vårdnadshavaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas (6 kap. 1–2 §§ ). Skolan ansvarar för elevernas trygghet och säkerhet när eleverna befinner sig i skolan (5 kap. 3 och 6 §§ skollagen [2010:800]). Förskolan, skolan och fritidshemmet har ansvar för tillsynen av barn och elever. Det ansvaret är inte uttryckligen reglerat i någon lag, utan är samma tillsynsansvar som vårdnadshavare har för sina barn. Vårdnadshavarnas ansvar för tillsynen går över till skolhuvudmannen när barnet eller eleven är i förskolan, skolan eller fritidshemmet.1 Huvudmannen är kommunen om det är en skola och skolans styrelse om det är en fristående skola. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Tillsynsansvaret innebär att barn och elever, på samma sätt som när vårdnadshaven har ansvar, får sina behov tillgodosedda, inte skadas och inte skadar något eller någon annan. Det innebär även ett ansvar för att ett barn får hjälp med sin egenvård. Skolinspektionen har framhållit att det alltid är huvudmannen, genom skolan, som ansvarar för att det finns personal på plats med tillräcklig kunskap och kompetens som säkerställer en elevs behov av egenvård.2 Skolans ansvar i fråga om egenvård ska inte förväxlas med ansvaret när det gäller stöd i form av extra anpassning, särskilt stöd och åtgärdsprogram, vilket regleras i 3 kap. 5–12 §§ skollagen. Även om gränsdragningsproblem kan uppstå syftar denna reglering till att eleven ska uppnå de kunskapskrav som gäller, inte att tillgodose barnets behov av hjälp med egenvård. För att säkerställa att skolor uppfyller sitt ansvar har Skolinspektionen i uppdrag att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö.3 Skolinspektionen genomför tillsyn och kvalitetsgranskningar. Tillsynsverksamheten baseras på regelbunden, riktad och tematisk tillsyn men även på anmälningar i individärenden. Främst görs dessa anmälningar av vårdnadshavare som är missnöjda med eller oroade över skolsituationen för en enskild elev. Det kan till exempel gälla att en elev utsätts för kränkande behandling eller att eleven inte får det stöd hen har rätt till (Årsrapport ). I utredningens direktiv anges att förslag ska lämnas som möjliggör ersättning för att instruera personal om egenvård för ett barn med kronisk sjukdom. 1Jfr Högsta domstolens avgörande NJA 1984 s. 764. 2Se bland annat Skolinspektionens beslut , dnr 2020:4111. 31 § förordningen 2011:556 med instruktion för . Det försäkringsmässiga sjukdomsbegreppet har inte definierats i lag. I praxis4 hänvisas till förarbeten5 till den numera upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring. Där finns det vissa uttalanden om begreppets innebörd.