sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Kompen- sationen utbetalades, av principiella och praktiska skäl, genom ett generellt statsbidrag.22 Vi har övervägt ett motsvarande generellt statsbidrag för det initiala arbetet med att ta fram ett kunskapsunderlag avseende kommunens kulturmiljö. Eftersom flertalet kommuner dock redan har ett sådant kunskapsunderlag gör vi bedömningen att fråga inte bör vara om ett generellt stöd till alla kommuner utan om ett riktat stöd till de kom- muner som behöver ta fram ett kunskapsunderlag . Mot denna bakgrund gör vi bedömningen att en tillfällig höjning av kulturmiljöanslag, som kommunerna via läns- styrelserna kan ansöka om bidrag ifrån, mer kostnadseffektivt till- godoser behovet. För att få en bild av hur stor den tillfälliga höjningen av anslaget bör vara har vi dels gjort en bedömning av kostnaden för att ta fram ett sådant kunskapsunderlag, dels gjort en bedömning av hur många kommuner som helt saknar sådant underlag och därför skulle kunna behöva söka ett sådant bidrag. För att få en bild av vad det kan kosta att ta fram ett kulturmiljö- underlag har vi inhämtat uppgifter från några kommuner, ett läns- museum och en arkitektbyrå som arbetar med att ta fram kultur- miljöprogram etc. Sammantaget är den bild vi får att kostnaden för ett kulturmiljöprogram i en liten till mellanstor kommun ligger på cirka . I en sådan kostnad ingår då normalt fältarbete med in- ventering, beskrivning av historia och karaktärsdrag, fördjupning/ klassificering, riktlinjer samt administration, möten, inläsning och en teori- och lagstiftningsdel, men exklusive kommunens interna arbete, 2017/18:163 s. 84 f. exempelvis med webbplats och kartdata. Kostnaden kan också upp- skattas till cirka 100 tkr per 100 fastigheter. Som har angetts ovan, i avsnitt 9.4.6, framgår av miljö- målsenkät att 45 av de kommuner som har svarat på enkäten helt saknade kunskapsunderlag om kulturmiljön i kommunen. Eftersom av kommunerna inte alls svarade på enkäten har vi med motsvarande procentsats ökat uppskattningen av det totala antalet kommuner utan kunskapsunderlag om kulturmiljön i kommunen till cirka 50 kommuner i hela landet. Av enkäten framgår att de kommu- ner som saknar ett sådant kunskapsunderlag i huvudsak är pendlings- och landsbygdskommuner samt mindre kommuner. För sådana kom- muner borde kostnaden för att ta fram ett kunskapsunderlag ligga på ett snitt om cirka per kommun. Med en medfinansiering om 50 procent23 från kommunerna innebär det ett behov av bidrag på 0,5 mnkr per kommun. För 50 kommuner innebär det ett behov av utökning av anslaget med sammanlagt . Det ska här också noteras att det endast är kunskapsunderlag om kulturmiljön som kan finansieras på detta sätt. Annat arbete med kulturmiljön eller med framtagande av översiktsplanen täcks inte. Vi bedömer vidare att det ökade behovet av kunskapsunderlag kommer att löpa och föreslår därför att anslaget höjs tillfälligt, förslagsvis fördelat från förslagens ikraftträdande. Även kommuner med begränsade underlag kan behöva visst finan- siellt stöd för att uppfylla kravet i vårt förslag. Även sådana kommu- ner, bör i mån av medel, kunna ansöka om att få ta del av kulturmiljö- bidraget. Tillsammans med den bidragsmöjlighet som redan finns anser vi därmed att vårt förslag om en tillfällig utökning av bi- dragsmedlen i anslaget bör vara tillräckligt för att våra förslag i nu aktuella delar ska kunna genomföras i praktiken. Försvarsmyndigheterna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Försvarsmaktens anslag kommer att behöva utökas permanent för att klara den handläggning av remisser som blir en följd av vårt för- slag om att lovpliktiga åtgärder som vidtas inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket som 23Jfr 9 § förordningen om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. huvudregel ska kräva medgivande av Försvarsmakten (se avsnitt 7.18.18 och 9.5.4). För att komma fram till hur mycket anslaget behöver ut- ökas med har vi gjort en jämförelse med Försvarsmaktens nuvarande arbete med den typen av remisser. hanterade Försvars- makten drygt 1 000 remisser om lov och förhandsbesked. Dessa re- misser har hanterats av 3 årsarbetskrafter.24 Med en ökning av antalet remisser med cirka 500 har Försvarsmakten beräknat att resurserna internt inom hela myndigheten behöver öka med cirka 2 mnkr.25 Vi ser inte skäl att göra någon annan bedömning. Försvarsmakten har under utredningsarbetet bedömt att en ökning av antalet remisser från landets byggnadsnämnder ger en motsva- rande ökning av antalet ärenden på ”underremiss” till andra försvars- myndigheter från Försvarsmakten (se avsnitt 9.5.4). Vi ser inte skäl att ifrågasätta denna bedömning. Den ökade årliga kostnaden blir då för cirka 0,8 mnkr, för cirka 0,4 mnkr, för cirka 0,2 mnkr och för cirka 0,1 mnkr. I den utsträckning som dessa försvarsmyndigheters verksamhet är anslagsfinansierade kan anslagen därför behöva utökas permanent i motsvarande grad. Kostnaden för denna typ av remisser bör för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps del, eftersom de kommer att vara så få, kunna hanteras inom ramen för befintligt anslag. Förändringen av kungörande av ansökningar och beslut om lov och förhandsbesked på kommunens anslagstavla i stället för i Post- och (se avsnitt 7.19.22) bör inte påverka kostnader och därmed inte heller myndighetens anslag. Kostnaden för en elektroniskt överförd annons är (13 § förordningen om Post- och ). publicerades 89 840 kun- görelser om bygglov och 2 898 kungörelser om förhandsbesked i Post- och Inrikes Tidningar.26 Med vårt förslag kommer antalet kungörelser i Post- och att minska och därmed också Bolags- verkets intäkter för dessa uppdrag. Eftersom nuvarande intäkt per 24Källa: Försvarsmakten. 25Försvarsmakten, e-post , och . 26Bolagsverket, e-post . annons bör motsvara kostnaden för kungörandet av den annonsen bör detta dock inte medföra några finansiella konsekvenser för . Vårt förslag om att bygglov inte ska krävas för nybyggnad av en annan byggnad än ett bostadshus om byggnaden bl.a. inte är större än och ska användas för kollektivtrafiken (se av- snitt 7.6.1) bedömer vi kommer att underlätta för regionerna som ansvariga för kollektivtrafiken. Det kan exempelvis röra sig om att utan lov kunna uppföra flera väderskydd på samma plats, vilrum/wc- byggnad i anslutning till en ändhållplats eller ett skärmtak över en cykelpendlarparkering. Det bör också nämnas att vi inte föreslår någon ändring av nuva- rande bestämmelser om lättnader i anmälningsplikten för vissa åtgär- der i fråga om en byggnad eller tomt som tillhör staten eller en region (se avsnitt 7.16.5). 9.7Konsekvenser för företag och organisationer De administrativa lättnaderna och därtill hörande minskade kostna- der och tidsbesparingar genom att bl.a. vissa komplementbyggnader inte längre kommer att omfattas av krav på bygglov eller anmälan (se avsnitt 7.6.3, 7.6.4 samt 7.16.4) kommer att underlätta för företag och organisationer som kan tänkas ha behov av att bygga sådana. Det kan exempelvis röra sig om ett förråd på en förskolegård, ett kundvagns- garage vid en butik, ett tak över en cykelparkering vid ett kontor osv. Samma sak gäller för möjligheten att uppföra vissa mindre till- byggnader utan lov (se avsnitt 7.6.5 och 7.6.6). Det kan exempelvis röra sig om en ny entré till en galleria, en ventilationstillbyggnad till en industri eller en tillbyggnad att inrymma några ytterligare sitt- platser inomhus till ett kafé. Även lättnaden i kravet på lov för fasadändringar (se avsnitt 7.6.7) har motsvarande positiva effekter. Det kan exempelvis vara att ta upp en större dörr för ett varuintag inne i ett kvarter eller sätta igen ett fönster med hänsyn till en verkstads inredning. Notera att åtgärderna ovan inte får strida mot gällande detaljplan (se avsnitt 7.17.2). Mot bakgrund av att flertalet av dagens lovbefriade åtgärder inte behöver följa gällande detaljplan (10 kap. 2 § PBL) kan denna skillnad orsaka missförstånd och leda till fler tillsynsingripan- den mot företag och organisationer. Vi vill här återigen understryka att de materiella kravens tillämplig- het i huvudsak inte påverkas av om åtgärden i fråga omfattas av krav på lov eller inte, exempelvis kraven på tillgänglighet (8 kap. 1 och 4 §§ PBL) och på anpassning till omgivningen (2 kap. 6 § PBL). Det slopade kravet på planenligt utgångsläge för byggnadsverk och fastigheter om det har gått efter att planens genomförande- tid har löpt ut (se avsnitt 7.18.3), liksom förslaget om en ny godtag- bar avvikelse vid inredande av vind till bostad (se avsnitt 7.18.9), kommer att medföra att en rad åtgärder kommer att kunna genom- föras direkt utan föregående förfarande för ändring av detaljplan. För sådana åtgärder kan den totala tiden till byggstart komma att kunna kortas med . Detta kommer att gynna alla byggherrar som vill utveckla sådana byggnader. 9.7.1Arkitekter, antikvarier och tekniska konsulter Initialt kommer projekterande konsulter inom bygg- och fastighets- sektorn behöva viss utbildning i det föreslagna regelverket. Vi bedömer att utbildningsinsatserna kan behöva ske i olika former beroende på tidigare kunskap och erfarenheter liksom utifrån de olika förutsätt- ningar för kompetensutveckling som finns i mindre respektive större företag. Vi ser i denna del att det i första hand får ankomma på att bidra med erforderliga informations- och utbildningsinsatser (se avsnitt 7.26 och 9.5.3). 9.7.2Nystartade företag och företagande på landsbygder Vårt förslag om att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en samman- hållen bebyggelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som sammanlagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) har som direkt syfte att underlätta för nystartande av företag, särskilt på landsbygderna. Utan att behöva ansöka om bygglov kan exempelvis ett familjeföretag med jordbruk bredda sin verksamhet genom att öppna ett kafé med egna och grannars produkter i ett befintligt växt- hus, en annan boende på landsbygden kan starta upp ett s.k. micro- bryggeri i ett garage på sin tomt, en tredje kan inreda ett torp vid sidan av sin bostad till ett bed and breakfast, en fjärde kan upplåta en del av sin villa för fysioterapi, en femte kan bygga upp ett mindre lager för importverksamhet i källaren, en sjätte kan inreda en yoga- studio i ett förråd, en sjunde skulle kunna öppna en loppmarknad i en del av ett stall osv. För att säkerställa vissa tekniska egenskaper vid den ändrade an- vändningen kan anmälan ändå behövas (se avsnitt 7.16). Då denna prövning enbart tar sikte på exempelvis ändrade brandtekniska förut- sättningar bedömer vi att acceptansen för kravet att ta fram enstaka underlag, t.ex. en brandskyddsdokumentation, är god, trots visst arbete och kostnad. Vårt förslag om att utöka möjligheten att ge lov trots s.k. plan- stridigt utgångsläge för ändrad användning (se avsnitt 7.18.3), be- dömer vi kommer underlätta att starta särskilt mindre verksamheter i bottenvåningar i stadsmiljö. För de som vill etablera en ny hästverksamhet eller utveckla en be- fintlig hästverksamhet i en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan, kommer denna möjlighet att begränsas med vårt förslag om lovplikt för sådana byggnader med hänsyn till total- försvarsintresset (se avsnitt 7.9.3). Att inreda en byggnad till ett litet stall, exempelvis för en familjs eget bruk, bör normalt kunna rymmas inom 50 kvadratmeter.27 Vårt förslag om att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen be- byggelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som samman- lagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) bör således kunna underlätta för denna typ av småskaliga hästnäring. 27Jfr mått för boxar för uppstallning, och-sallskapsdjur/hastar/matt-i-stall-och-byggnader, hämtad . En mycket stor majoritet av antalet byggentreprenörsföretag och specialiserade bygg- och anläggningsentreprenörsföretag har inga eller en till fyra anställda. Detsamma gäller för arkitekt- och teknisk konsultverksamhet.28 Dessa företag berörs av reglerna kring byggande i det dagliga arbetet, om än i olika omfattning inom företaget beroende på roller och arbetsuppgifter. Att förenkla reglerna som sådana skulle kunna har särskild betydelse för små företag i dessa branscher, då juridiska och administrativa kostnader inte kan fördelas ut på samma sätt som i större företag. Vår bedömning är att utbildning och information genom försorg (se avsnitt 7.26 och 9.5.3) är av särskild vikt för små företags möjligheter till kunskapsinhämtning då denna är tillgänglig utan kost- nad och kan genomföras enskilt och oavsett tidpunkt. 9.7.5Offentlig service och annan service Vårt förslag att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett om- råde som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som samman- lagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) skulle kunna användas för att exempelvis komplettera en befintlig butik med ett servicekontor eller motsvarande. Då undantaget endast är tillämpligt i ett område som inte omfattas av en detaljplan och dessutom utan- för sammanhållen bebyggelse, bedömer vi att de lokaler som avses här i praktiken inte kommer att omfattas av undantaget. Annan service eller tjänster i begränsad omfattning, så som tandläkare, frisör, paket- utlämning etc., kommer dock att i förekommande fall kunna om- fattas av undantaget. I en bredare bemärkelse omfattas offentlig service också av vårt för- slag om att en byggnad med en byggnadsarea om upp till 15,0 kvadrat- meter kan uppföras utan lov på allmän plats som kommunen är mark- ägare till (se avsnitt 7.6.1). Det kan exempelvis handla om en offentlig toalett, en kiosk, en vallabod, ett vindskydd vid en grillplats etc. 28SCB, Företag (FDB) efter näringsgren SNI 2007, storleksklass och år, . De förslag som underlättar för regionerna (se avsnitt 9.6) kommer indirekt att underlätta försörjningen av sådan service som regionerna är ansvariga för. Sammanfattningsvis bedömer vi att våra förslag till viss del kommer att kunna underlätta för offentlig service och annan service. 9.7.6Byggentreprenörer, ägare av flerbostadshus och andra fastighetsägare som är särskilt inriktade på komplement- bostadshus och mindre nya bostadsrättsföreningar kan komma att uppleva en viss ökad administration genom vårt förslag om att alla nya bostäder ska omfattas av krav på bygglov (se avsnitt 7.6). Sam- tidigt är kraven på handlingar i dessa anmälningsärenden av motsvarande omfattning som vid en lovprövning, vilket betyder att kostnaden för att ta fram handlingar i princip torde vara oförändrad. Handläggningstiden kan dock komma att öka, liksom avgiften. För bostadsrättsföreningar och för andra ägare av flerbostadshus kommer vårt förslag om att kravet på planenligt utgångsläge inte ska gälla efter att genomförandetiden löpt ut samt vårt förslag om ny godtagbar planavvikelse för inredande av vind till bostad (se av- snitt 7.18.3 och 7.18.9) skapa bl.a. bättre ekonomiska förutsättningar. Initialt kommer byggentreprenörer och större fastighetsägare ock- så att behöva viss utbildning i det föreslagna regelverket. 9.7.7Serietillverkande och specialiserade företag Genom våra förslag ges möjlighet till komplementbyggnader med en mer flexibel planlösning (se avsnitt 7.6.3 och 7.6.4) med därpå föl- jande förmodad ökad efterfrågan på olika modeller och storlekar, vilket bör gynna företag som har detta i sitt sortiment eller vill utöka det. Genom förslaget med avgränsning av lovplikten för plank med ett höjdmått (se avsnitt 7.7.2) bedömer vi att modultillverkningen av plank och staket förmodligen kommer att anpassas i viss utsträck- ning efter de nya höjdreglerna (se avsnitt 7.5.2). Genom förslaget om begränsning av lovplikten för fasadändringar (se avsnitt 7.4.3, 7.6.7 och 7.10) bedömer vi att företag som bedriver sådan verksamhet inte längre i samma utsträckning kommer att vara beroende av krav på lov. Det kan exempelvis handla om företag som arbetar med byte av tak, byte av fönster, inglasning av balkonger etc. För företag som arbetar med skyltar och ljusanordningar kom- mer förslaget att innebära en minskad administration eftersom skyltar och ljusanordningar i mer begränsad omfattning kommer att omfat- tas av krav på lov (se avsnitt 7.4.3, 7.6.7, 7.7.7 och 7.9.3). Seriebyggda hus får i vårt förslag inte någon legaldefinition och kommer inte heller i sig att kunna utgöra en godtagbar planavvikelse, så som föreslagits av Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyg- gandet.29 Vi bedömer dock att våra förslag kommer att innebära posi- tiva konsekvenser för bostadsbyggandet, i enlighet med våra direktiv (se avsnitt 9.11.1). 9.7.8Företag som tillhandahåller ärendehanteringssystem till kommunerna Krav på anpassning till en ny reglering i enlighet med våra förslag kommer att påverka företag som tillhanda- håller ärendehanteringssystem till kommunerna. Vårt förslag att införa ett ytmått som gräns för när lovplikten infaller för en idrottsanläggning (se avsnitt 7.7.8), bedömer vi indirekt kom- mer att underlätta för etablering av mindre anläggningar, då lov i förekommande fall inte kommer att krävas. Vårt förslag om att utöka möjligheten till lov trots planstridigt utgångsläge och trots att åtgärden som sådan strider mot plan (se av- snitt 7.18.3, 7.18.4 och 7.18.9), bedömer vi kan komma att underlätta möjligheten för vissa idrottsorganisationer och föreningar att hitta ändamålsenliga lokaler för sin verksamhet. 29Se SOU 2020:75. För enskilda som är byggherrar blir konsekvenserna i stora delar de- samma som för företag och organisationer (se avsnitt 9.7). För grannar och andra berörda som påverkas av byggåtgärder innebär våra förslag att det blir tydligare vilken lovplikt som gäller nära gräns (se avsnitt 7.8). Det blir också tydligare i vilka situationer en grannes medgivande kan ersätta krav på lov. Genom att alla bo- städer blir lovpliktiga undviks dessutom vissa rättssäkerhetsproblem som finns i regleringen (se avsnitt 7.6.2, 7.6.10. och 9.11.7). I avsnitt 9.11.4 finns illustrationer (figur 9.1–9.10) över några olika åtgärders påverkan på den bebyggda miljön, med ett antal kommen- tarer om påverkan på grannar. Lovplikten för idrottsanläggningar kommer med våra förslag att begränsas. Storleksavgränsningen är övervägd med hänsyn till bl.a. motstående enskilda intressen (se avsnitt 7.7.8). Vårt förslag om ny möjlighet att, i strid med en detaljplan eller områdesbestämmelser, inreda vind i bostadshus till bostad kan komma att påverka grannar (se avsnitt 7.18.9). Eftersom det i dessa fall hand- lar om att inreda en ny bostad i en byggnad som redan innehåller bostäder borde sådana åtgärder normalt inte medföra några mer på- tagliga olägenheter för grannarna. Om åtgärden innebär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser kommer berörda också att underrättas om ansökan och ges möjlighet att yttra sig över åtgär- den. Åtgärden ska också fortfarande uppfylla de materiella krav som finns på bostäder i , exempelvis krav gällande buller. Vårt förslag att slopa kravet på lov för mindre omfattande idrotts- anläggningar (se avsnitt 7.7.8), liksom förslaget om större möjligheter till planstridiga åtgärder (se avsnitt 7.18.3, 7.18.4 och 7.18.9), kan komma att möjliggöra fler idrotts- och fritidsanläggningar integre- rade inne i bostadsområden, vilket i sin tur kan leda till positiva effek- ter för barn och ungdomar i ett hälsoperspektiv. Vad gäller vilken höjd som bör avgränsa lovplikten för murar och plank, har vi beaktat tryggheten och säkerheten för yngre barn i ett trafiksäkerhetsperspektiv (se avsnitt 7.7.2; jfr även figur 9.9). 9.10Konsekvenser för jämställdhet och de integrationspolitiska målen Trygghet i bostadsområden är en avgörande faktor för idrottsutövande. Det gäller exempelvis för barn och ungdomar, kvinnor i allmänhet och kvinnor ur etniska minoriteter i synnerhet.30 Forskning visar att tillgång till tillgängliga idrottsanläggningar också styr bruket av dem. Indirekt skulle därför vissa av våra förslag kunna ha viss begränsad indirekt påverkan på jämställdhet och integration. Vårt förslag att slopa krav på lov för mindre omfattande idrotts- anläggningar skulle exempelvis kunna leda till fler parkour-anlägg- ningar, som i ovan nämnd forskning särskilt har lyfts fram i ett socio- ekonomiskt perspektiv (se avsnitt 7.7.8). Forskningen visar att en majoritet av de s.k. näridrottsplatserna domineras av män. Samma forskning visar att fritidsvaneundersökningar och brukar- undersökningar tydliggör att kvinnor föredrar t.ex. simning och inom- husaktiviteter såsom aerobics, yoga, dans och styrketräning. Därför skulle våra förtydliganden om möjlighet till planstridiga avvikelser (se avsnitt 7.18.9) kunna leda till exempelvis just fler gym, dans- studios och yogastudios integrerade inne i bostadsområden. Övriga konsekvenser av våra förslag är i huvudsak vissa förenklingar för tillkomsten av nya bostäder, vissa förenklingar för att utnyttja befintliga lokaler, vissa skärpningar för att bidra till hållbar utveck- ling, vissa förenklingar för landsbygdsutveckling, viss förbättring av skyddet för kulturvärden samt vissa förbättringar i förhållande till . Alla nya bostäder kommer enligt våra förslag att omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.6). Det finns flera skäl för varför detta blir mer ända- målsenligt än dagens system där nybyggnad av vissa bostäder endast 30Se samhällsnytta – en vetenskaplig översikt av idrotts- rörelsens mervärden för individ och samhälle (2017:1), s. 194 /contentassets/ 1c20b813753f449197d35a7bda82c850/idrottens-samhallsnytta-anlaggningar.pdf, hämtad . omfattas av krav på en anmälan. kan vårt förslag i denna del ge intryck av att handläggningen av ärenden om nybyggnad av komplementbostadshus och om att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus skulle bli administrativt tyngre än vid en anmälan. I prak- tiken krävs dock motsvarande handlingar för att pröva en sådan anmälan. Handläggningstiden kan dock bli något längre än med hänsyn till tillkommande behov av remittering. Den reglerade handläggningsfristen är vidare längre för lovärenden än för anmälnings- ärenden (nuvarande 9 kap. 27 och 45 §§ PBL). Även handläggnings- avgiften kan i förekommande fall bli något högre, beroende på hur den kommunala taxan i fråga är utformad. Vi föreslår också att vissa mindre tillbyggnader som inte omfattas av krav på bygglov ska kunna genomföras med nybyggnad (se avsnitt 7.19.3). Denna nya reglering bör kunna leda till ett för- enklat genomförande av de aktuella åtgärderna och därigenom också minskade byggkostnader. Genom våra förslag att lov i förekommande fall kan beviljas trots ett planstridigt utgångsläge (se avsnitt 7.18.3), att vissa åtgärder får strida mot plan (se avsnitt 7.18.4 och 7.18.9) samt att inredande av vissa vindar till bostäder kan utgöra en godtagbar planavvikelse (se avsnitt 7.18.9), bör tillkomsten av nya bostäder underlättas. Genom vårt förslag att permanenta möjligheten för tidsbegränsade bygglov för nybyggnad för bostadsändamål (se avsnitt 7.18.14) kan bostadsbyggandet komma att underlättas ytterligare, om än i ett be- gränsat antal ärenden. 9.11.2Konsekvenser för hållbar utveckling Att korta tiden mellan olika användningar av byggnader och därmed begränsa omfattningen av tomma, outnyttjade lokaler, är ett sätt att bidra till ett effektivt utnyttjande av det befintliga byggnadsbeståndet och därmed till en hållbar utveckling. Det finns också ett stort in- tresse av att dela en lokal för olika verksamheter, såväl ideellt, offent- ligt som kommersiellt, vilket kan vara såväl resurseffektivt som drivet av sociala skäl.31 Vi bedömer att våra förslag om utökade möjligheter att få lov trots ett planstridigt utgångsläge (se avsnitt 7.18.3) och om 31Se Kungliga lokaler i – lokal- delning som norm (2020) s. 9.