sou · H9B3101d2 · 2022-01-19 00:00:00 — sökande för samboende och /år av inkomstdelar (per sökande) /år, och Förslaget om borttagande av flerbarnstillägget För att finansiera ovanstående förslag och förbättra den fördelningsmässiga profilen på bidragen i den ekonomiska familjepolitiken föreslår utredningen att flerbarnstillägget tas bort för det andra och tredje barnet. Tabell 14.3 nedan innehåller en sammanfattning av konsekvenserna av utredningens förslag gällande statlig underhållsreglering, ett nytt Bofast som ersätter dagens bostadsbidrag samt slopat flerbarnstillägg för andra och tredje barnet. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenserSOU 2021:101 Tabell 14.3 Konsekvenser av förslagen Resultaten bygger huvudsakligen på en mikrosimulering av föreslaget regelverk för • I genomsnitt lägre utbetalade underhållsregleringsbelopp till För de boföräldrar som hade underhållsstöd under minskade snittet från per månad till med förslag () • I genomsnitt högre debiterade belopp till bidragsskyldiga Bland de som faktiskt var bidragsskyldiga under till (+34,) • Antal bidragsskyldiga föräldrar där underhållsregleringsbeloppet blir , minskade i simuleringen • Antal hushåll som i simuleringen fick mer än i slutligt • Högre Bofast i genomsnitt bland de som faktiskt hade bostads - • Genomsnittligt bidrag till barnkostnader (efter inkomstavdrag) blev högre för bland de hushåll som faktiskt hade bostadsbidrag • Genomsnittligt bidrag till bostadskostnader (efter inkomst - avdrag) blev lägre bland de hushåll som faktiskt hade bostads - • Boföräldrar med underhållsstöd får med förslaget i genomsnitt marginellt högre sammanlagt belopp underhålls- reglering + Bofast + barnbidrag • Barnfamiljer med bostadsbidrag får med förslaget i genomsnitt något högre belopp Bofast + underhållsreglering • Genomsnittlig sammanlagd marginaleffekt av Bofast, under - hållsreglering och ekonomiskt bistånd bland barnfamiljer ökar en halv procentenhet på grund av förslaget • Lägre sammanlagda utbetalningar av underhållsreglering till • Högre inbetalad summa från bidragsskyldiga föräldrar: för • Statens anslagsutgifter för underhållsstöd/underhållsreglering SOU 2021:101Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser • Totalt slutligt Bofast (inklusive särlevandetillägg) ökar • Statens sammanlagda anslagsutgifter för underhållsstöd + Bofast + barnbidrag beräknas bli lägre med utredningens förslag jämfört med nuvarande regelverk (inklusive förslaget om slopat flerbarnstillägg) • Den fördelningsmässiga profilen för underhållsreglering + Bofast + barnbidrag förbättras. Med förslaget går av totala bidragen till ekonomisk standarddecil 1–3 jämfört med • I simuleringen minskade andel barn i hushåll med låg ekonomisk Källa: Utredningens beräkningar. Utredningen har använt () mikrosimuleringsmodell FASIT (2019 version 4) för att simulera förslagen om ny statlig underhållsreglering, Bofast och flerbarnstillägg. En begränsning med STAR-urvalet är att för alla bo- och/eller bidragsskyldiga föräldrar som finns med i urvalet, finns flertalet av den andra parten i underhållsregleringen inte med. För att kunna simulera den föreslagna underhållsregleringen kompletterades därför STAR-urvalet med vissa uppgifter från SCB:s inkomst- och transfereringsregister för alla bo- eller bidragsskyldiga föräldrar som inte fanns i men där den andra parten fanns i STAR-urvalet. En uppskattning av statens administrativa kostnader för ett månadsbaserat system görs utifrån: –bedömning av handläggningstider för ett underhållsstödsärende i ett månadsbaserat system –uppskattning av driftskostnader för nytt/modifierat it-system för handläggning samt datainhämtning av månadsuppgifter –uppskattning av minskat antal skuldärenden samt schabloniserade styckkostnader per ärende hos Kronofogden. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser – lägre underhållsregleringsbelopp kompenseras till viss del av särlevandetillägg Med förslaget uppskattas genomsnittligt utbetalt belopp till boföräldrar sjunka /månad () som genomsnittligt särlevandetillägg uppskattas bli /månad. Att genomsnittligt särlevandetillägg inte väger upp hela minskningen i underhållsregleringsbeloppet beror på att särlevandetillägget, till skillnad från det nuvarande underhållsstödet, behovsprövas. Boföräldrar med relativt god ekonomi kunde tidigare få fullt underhållsstöd oavsett den frånlevande förälderns betalningsförmåga. Med förslaget är det precis det som debiteras bidragsskyldig som också betalas ut till boförälder. Eventuell skillnad mot tidigare fullt underhållsstöd kan boföräldern få som särlevandetillägg till behovsprövat Bofast. Bland boföräldrar med låg ekonomisk standard kompenserar dock det nya särlevandetillägget det lägre underhållsregleringsbeloppet (figur 14.1). I figur 14.1 framgår att totala bidrag + underhållsreglering i genomsnitt blir marginellt högre med förslaget bland boföräldrar med låg ekonomisk standard. De får visserligen (i genomsnitt) något lägre bidrag till bokostnader och lägre flerbarnstillägg, men högre bidrag till barnkostnader väger upp detta. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.1 Bidrag och mottaget underhåll bland boföräldrar med underhållsstöd – nuläge och enligt förslag Genomsnittliga bidrag och underhållsstöd/underhållsreglering per hushåll och kalendermånad bland boföräldrar som hade underhållsstöd under . Låg ekonomisk standard: < *Median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: analysdatabas och /(SCB). De flesta av boföräldrarna som har underhållsstöd uppskattas få ett lägre underhållsregleringsbelopp med det föreslagna regelverket, även bland dem med låg ekonomisk standard (se figur 14.2). Bidragsdelen i underhållsstödet blir ju behovsprövad när den överförs till det nya särlevandetillägget i Bofast, och i många (kanske en majoritet) av de underhållsstödsärenden där boföräldern har låg ekonomisk standard, har också den bidragsskyldiga låg inkomst. Detta medför ett lågt underhållsregleringsbelopp – den bidragsskyldigas överskott räcker inte till mer – och boföräldern kan i stället ansöka om Bofast med särlevandetillägg. I dagens regelverk betalas fullt underhållsstöd ut oavsett den bidragsskyldigas betalningsförmåga. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Bland boföräldrar med låg ekonomisk standard uppskattas andelen som skulle få mindre i underhållsreglering + Bofast än vad de får underhållsstöd + bostadsbidrag, bli ungefär samma som andelen som skulle få mer (figur 14.2). av boföräldrarna med låg ekonomisk standard fick mindre med förslaget medan fick mer. Att en så förhållandevis stor andel av boföräldrarna med låg ekonomisk standard får lägre belopp med förslaget, avspeglar att en del ändå kan ha en så pass god inkomst att inkomstavdraget i Bofast blir högre än noll kronor, vilket innebär att särlevandetillägget inte fullt ut kommer att motsvara det tidigare (fulla) underhållsstödet. Figur 14.2 Andel som får mer respektive mindre bland dagens boföräldrar i underhållsstödet Med uppdelning på låg, mellan och hög ekonomisk standard. Låg ekonomisk standard: < av median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: analysdatabas och /(SCB). SOU 2021:101Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Tabell 14.4 Utbetalat underhållsstöd respektive underhållsregleringsbelopp med nuvarande regelverk respektive utredningens förslag Baserat på FASIT-simulering avseende Förändring (%) Aggregerat utbetalat (mnkr) Utbetalat per boförälder och år (kr) Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , FASIT/STAR- 2019 (SCB). 14.3.2Konsekvenser för bidragsskyldiga föräldrar Förslaget innebär en i genomsnitt bättre anpassning av debiterat belopp. Dels i förhållande till bidragsskyldig förälders nuvarande betalningsförmåga, dels ställt i relation till föräldrarnas samlade betalningsförmåga. En del bidragsskyldiga kommer att få högre betalningsbelopp med förslaget, en del lägre. I figur 14.3 visas hur stor andel av de bidragsskyldiga där förändringen i betalningsbelopp per kalendermånad blir mindre eller lika med värdet på x-axeln. I figuren kan man till exempel se – genom att avläsa y-värdet där den vertikala 0-linjen skär kurvan – att bland de frånlevande föräldrar som är bidragsskyldiga för 1 barn skulle få ett sänkt eller oförändrat betalningsbelopp. I samma diagram går det också att se – genom att avläsa och jämföra y-värdena där de vertikala linjerna vid x = −500 respektive +500 kronor skär kurvan – att av de bidragsskyldiga får en förändring i betalningsbelopp på mellan −500 och +500 kronor . Ju fler barn som frånlevande förälder är bidragsskyldig för, desto större kan förändringen i betalningsbelopp bli. Exempelvis får av föräldrarna som är bidragsskyldiga för tre barn ett betalningsbelopp med förslaget som är högre än nuläget (diagram 3 i figur 14.3). Motsvarande andel bland de som är bidragsskyldiga för ett barn är mellan (diagram 1 i figur 14.3). Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.3 Hur skulle bidragsskyldiga föräldrars debiterade belopp förändras med utredningens förslag? Kumulativ fördelning av bidragsskyldiga föräldrar över hur stor förändringen i betalningsbelopp blir med förslaget (kr/månad). x = förändring i betalningsbelopp, y=Andel bidragsskyldiga där förändringen är ≤ x. Med uppdelning på antal barn frånlevande förälder är bidragsskyldig för. Bidragsskyldiga i FASIT 2019 fördelningspopulation Källa: analysdatabas , FASIT/-2019 (SCB). SOU 2021:101Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Tabell 14.5 Genomsnittliga debiterade belopp i olika deciler för ekonomisk standard Skillnad (%) Källa: analysdatabas , FASIT/-2019 (SCB). Hushållets ekonomiska standard = hushållets disponibla inkomst dividerat med dess konsumtionsvikt. 14.3.3Konsekvenser för de hushåll som har bostadsbidrag Bland barnfamiljer som under faktiskt hade bostadsbidrag blev det simulerade Bofast enligt utredningens förslag högre, från i nuläge till med förslaget. Månadsbidraget bland unga vuxna utan barn är lika i förslaget som . Förslaget innebär en förstärkning av bidrag till barnkostnader. Bland barnhushåll som hade bostadsbidrag 2019 blev bidraget till barnkostnader (efter inkomstavdrag) i snitt högre, från till . blev genomsnittligt bidrag till bokostnader lägre: från till med förslaget. Förklaringen är att den nedre gränsen för bidragsgrundande bokostnader som man får bidrag för är högre i förslaget än i nuvarande regelverk, jämfört med för barnfamiljer i nuvarande regelverk. En del hushåll med mycket låga bostadskostnader får därför inget bidrag till dessa kostnader med förslaget. Eftersom boendekostnader är korrelerat med inkomster är det främst de med låga inkomster som kommer att hamna under bostadskostnadsgränsen. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.4 Bidrag och underhåll bland hushåll som hade bostadsbidrag 2019 – nuläge och enligt förslag Genomsnittliga bidrag och underhållsstöd/underhållsreglering per hushåll och kalendermånad bland barnfamiljer som hade bostadsbidrag under . Låg ekonomisk standard: <60 %*Median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: analysdatabas och /(SCB). Bland hushållen med bostadsbidrag uppskattas en större andel få mer med förslaget än andelen som får mindre – oavsett om hushållet har låg, mellan eller hög ekonomisk standard (figur 14.5). Orsaken är främst ett generösare särskilt bidrag till barnkostnader, men även det nya särlevandetillägget. Det kanske låter paradoxalt att hushåll med hög ekonomisk standard skulle få mer – men detta gäller alltså de hushåll som faktiskt hade bostadsbidrag 2019 och hade en (relativt) hög ekonomisk standard (av median). Det kan till exempel röra sig om hushåll med låg försörjningsbörda (till exempel hushåll med enbart umgängesbarn) och en inkomst som åtminstone inte är så pass hög att hela bidraget är avräknat. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.5 Hur stor andel får mer respektive mindre med förslaget bland de barnhushåll som hade bostadsbidrag 2019 Andel som får mer respektive mindre med förslaget uppdelat på låg, mellan och hög ekonomisk standard. Låg ekonomisk standard: < *Median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: analysdatabas och /(SCB). Förslaget innebär också en förbättring för sammanboende sökande med flera barn. Bidrag till barnkostnader (efter inkomstavdrag) bland sammanboende blev nästan högre med förslaget (figur 14.6). Även genomsnittligt bidrag till boendekostnader blev något högre bland sammanboende, medan det blev lägre för ensamstående. I figuren blir det tydligt att det främst är ensamstående som tar del av det nya särlevandetillägget, och för denna grupp så kompenserar det mer än väl – i snitt – det lägre underhållsregleringsbeloppet. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.6 Bidrag och underhåll bland ensamstående respektive samboende –nuläge och enligt förslag Genomsnittliga bidrag och underhållsstöd/underhållsreglering per hushåll och kalendermånad bland barnfamiljer som hade bostadsbidrag under Källa: analysdatabas och /(SCB). Även för hushåll med många barn (fler än tre barn) så kompenserar det höjda bidraget till barnkostnader och det nya särlevandetillägget det borttagna flerbarnstillägget för barn två och tre (figur 14.7) och det lägre underhållsregleringsbeloppet. För dessa hushåll blev genomsnittligt bidrag och underhållsreglering lägre jämfört med nuläget. För övriga hushåll är totalt bidrag + underhållsreglering i genomsnitt högre med förslaget. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.7 Bidrag och underhåll bland barnfamiljer med olika många hemmavarande barn – nuläge och enligt förslag Genomsnittliga bidrag och underhållsstöd/underhållsreglering per hushåll och kalendermånad bland barnfamiljer som hade bostadsbidrag under Källa: analysdatabas och /(SCB). 14.3.4Konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor Kvinnor är i högre utsträckning än män mottagare av underhållsstöd, medan det omvända gäller bland bidragsskyldiga. Även bland personer i hushåll som har bostadsbidrag är könsfördelningen relativt ojämn med en klart högre andel kvinnor (tabell 14.6). Det finns därför vissa skillnader i konsekvenser av utredningens förslag för kvinnor och män. Genomsnittligt mottaget underhållsstöd, bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd är högre bland kvinnor och ensamstående medan genomsnittligt betalningsbelopp är högre för män. Genomsnittligt barnbidrag är högre bland kvinnor än bland män. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Vad gäller konsekvenserna av förslagen är den tydligaste skillnaden mellan nuläge och förslag det klart lägre genomsnittliga mottagna underhållet. Relativt sett tappar män mest: −1 lägre mottaget underhållsstöd i snitt , medan kvinnor tappar . Genomsnittligt debiterat underhållsregleringsbelopp är högre än debiterat underhållsstöd både för kvinnor och män, men ökningen är störst för män. Genomsnittligt ekonomiskt bistånd minskar bland män och bland kvinnor med sammanboende partner/maka, men ökar bland ensamstående kvinnor. Detta avspeglar troligen att det är betydligt vanligare att ensamstående kvinnor har högre försörjningsbörda med många barn. Om den frånlevande pappan inte betalar eller inte kan betala får boföräldern inte längre fullt underhållsstöd utbetalat som i dagens regelverk utan får i stället söka Bofast och eventuellt ekonomiskt bistånd. Tabell 14.6 Antal och andel kvinnor och män som får bostadsbidrag och/eller underhållsstöd eller är bidragsskyldig Källa: analysdatabas och /(SCB). Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.8 Genomsnittligt underhåll och bidrag (kronor ) bland kvinnor respektive män – i nuläge och med utredningens förslag Endast vuxna individer i barnfamiljer eller bidragsskyldiga. Avser simulering av föreslaget regelverk för Källa: analysdatabas och /(SCB). Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser De genomsnittliga ekonomiska konsekvenserna för alla som berörs av förslagen på något sätt är mycket små. Både bland män och kvinnor blir medianen av ekonomisk standard marginellt lägre med förslagen vilket förklaras av att de flesta berörs bara av det borttagna flerbarnstillägget för andra och tredje barnet och inget annat. Förslagen har ungefär samma effekt på män och kvinnor vad gäller andel med låg ekonomisk standard. I FASIT-simuleringen av förslagen var andelen män vars ekonomiska standard understeg av medianen i referenskörningen och minskade till . Bland kvinnor var minskningen marginellt större : från . Att andel med låg ekonomisk standard ändå minskar något beror till viss del på att bidragen får en något tydligare fördelningsprofil. Men det beror också på att den gräns som fattigdomsmåttet baseras på: medianen för ekonomisk standard minskar något med förslaget: ungefär. 14.3.5Konsekvenser för samtliga barnfamiljer över alla barnfamiljer som ingick i simuleringen av det föreslagna regelverket 2019 så innebar förslaget i snitt högre bidrag och mottagen underhållsreglering för hushåll med låg ekonomisk standard. För övriga hushåll innebar förslaget ett något lägre belopp igenomsnitt (figur 14.9). Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.9 Bidrag och underhåll bland alla barnfamiljer –nuläge och enligt förslag Genomsnittliga bidrag och underhållsstöd/underhållsreglering per hushåll och kalendermånad bland alla barnfamiljer under . Låg ekonomisk standard: < *Median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: analysdatabas och /(SCB). En klar majoritet () av de barnfamiljer som har bostadsbidrag i nuvarande regelverk och har låg ekonomisk standard, uppskattas få ett högre belopp med Bofast (figur 14.10). För denna grupp kompenserar särlevandetillägget för de flesta ett lägre underhållsregleringsbelopp. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.10 Andel barnfamiljer som får mer respektive mindre med utredningens förslag. Andel som får mer respektive mindre med förslaget uppdelat på låg, mellan och hög ekonomisk standard. Låg ekonomisk standard: < *Median. Mellan ekonomisk standard: 60–av medianen. Hög: >= av median Källa: Utredningens beräkningar baserat på analysdatabas och /(SCB). 14.3.6Konsekvenser för incitament till förvärvsarbete Utredningens förslag om en statlig underhållsreglering baserad på kvotdelningsprincipen, innebär att underhållsregleringsbeloppet kan minska om boföräldern får högre inkomst, och öka om den bidragsskyldigas inkomst ökar – allt annat lika. Detta innebär att både boförälder och bidragsskyldig förälder får behålla mindre av en löneökning på grund av reglerna, och därmed – per definition – att det ekonomiska utbytet av arbete minskar. Samma förhållande gäller i dagens underhållsstöd vad gäller bidragsskyldiga föräldrar, men inte för boföräldrar – samma underhållsstöd betalas ju ut oavsett inkomst. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Ett sätt att mäta hur mycket skatter och bidrag påverkar det ekonomiska utbytet av förvärvsarbete är den så kallade marginaleffekten: hur stor andel av en inkomstökning som en person inte får behålla på grund av sänkta bidrag och/eller högre skatt. Generellt gäller att om bidragsskyldig inte har något överskott blir marginaleffekten för boföräldern – oavsett dennes inkomst. Hur liten inkomst boföräldern än har kan ju inte bidragsskyldig betala någonting. Om bidragsskyldig i stället har en hög inkomst blir det en marginaleffekt för boföräldern även vid höga inkomster. Generellt sett är marginaleffekten av underhållsregleringen för boföräldern så länge dennes inkomst efter skatt, eller den bidragsskyldigas inkomst efter skatt, är lägre än förbehållsbeloppet för egna och övriga hemmavarande barns kostnader. Det vill säga: om någon av de särlevande föräldrarna inte har ett överskott blir marginaleffekten för boföräldern. Om den bidragsskyldiga inte har något överskott får boföräldern noll kronor i underhållsreglering oavsett hur stor den egna inkomsten är. Och om boförälderns inkomst efter skatt är mindre än förbehållsbeloppet kommer en ytterligare krona i lön inte öka boförälderns andel i kvotdelningen, hen har fortfarande noll kronor i överskott. Om båda föräldrar däremot har åtminstone något överskott kan man visa att1: Uttryck 2: Boförälderns marginaleffekt när båda föräldrar har åtminstone något överskott ( �2� − ��2) = −� �1 [( �2� − ��2) + ( �1� − ��1)]2 där B betecknar det maximala underhållsregleringsbeloppet, x och y deras respektive bruttoinkomster, �1 och �2 hur stor andel av deras bruttoinkomster som återstår efter skatt, och ��1 respektive ��2 föräldrarnas förbehållsbelopp för egna levnadskostnader plus levnadskostnader för övriga hemmavarande barn. 1Derivera uttrycket i inledningen av detta kapitel, med avseende på boförälderns inkomst x. Observera att derivatan bara är definierad om summan av föräldrarnas överskott är större än noll kronor. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Även bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd har marginaleffekter. Särskilt det senare har mycket höga marginaleffekter. Med utredningens förslag kan underhållsregleringsbeloppet också påverka hur mycket Bofast en boförälder kan få genom det nya särlevandetillägget. Figur 14.11 nedan visar marginaleffekten för de olika bidragen för en ensamstående boförälder med ett barn som är , och där den bidragsskyldiga föräldern antas ha en månadslön på . Underhållsreglering antas göras för alla månader under ett kalenderår. Marginaleffekten är beräknad på löneinkomster för boföräldern . I detta scenario har bidragsskyldig ett visst överskott: , varav högst hälften får tas i anspråk till barnets underhåll. I figuren syns att en viss marginaleffekt av underhållsregleringen finns kvar även när boföräldern har höga inkomster. Om boföräldern i exemplet ovan har ett litet eller inget överskott alls, får bidragsskyldig betala hela barnets behov i underhåll, vilket – räknat på reglerna innan juli 2021 – innebär , det vill säga dubbla underhållsstödsbeloppet. Boföräldern får alltså ett högre belopp i underhållsregleringen än dagens underhållsstöd, vilket tränger undan ekonomiskt bistånd på låga inkomstnivåer jämfört med dagens regelverk. Detta medför en kraftigt sänkt marginaleffekt i det inkomstintervall där ekonomiskt bistånd är helt avräknat tack vare det högre underhållsbeloppet. Detta medför också att den sammanlagda marginaleffekten av alla tre bidrag går ner till 0 i ett intervall där inkomsten är så pass låg att varken bostadsbidrag eller underhållsbelopp börjar minskas. I utredningens förslag börjar inkomstavdraget från , vilket är högre än med nuvarande regelverk. Detta betyder att marginaleffekten från Bofast blir lägre i intervallet mellan den nuvarande gränsen och . Den sammantagna marginaleffekten för underhållsreglering, Bofast och ekonomiskt bistånd blir i detta exempel klart lägre i ett snävt inkomstintervall runt , men klart högre från inkomster runt när både Bofast och underhållsregleringsbelopp minskar med inkomsten. Statlig underhållsreglering och Bofast – konsekvenser Figur 14.11 Marginaleffekten för underhållsreglering, bostadsbidrag/Bofast och ekonomiskt bistånd för en boförälder med ett barn Bidragsskyldig antas vara ensamstående med en lön på och bostadskostnad på /mån Källa: , utredningens beräkningar. Exemplen ovan säger dock bara något om konsekvenserna på marginaleffekten för just dessa ”typfall” och det enda som varieras i exemplet är boförälderns inkomst. Som tidigare nämnts beror underhållsregleringens marginaleffekt både på boförälderns och den bidragsskyldigas inkomst, och marginaleffektskurvan för den ena parten kan se väldigt olika ut beroende på den andra partens inkomst. I exemplen antas också att underhållsreglering sker för . Marginaleffekten brukar oftast beräknas över ett helår och då påverkar antalet månader som underhållsreglering faktiskt görs för.