sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Undantaget innehåller inte någon begräns- ning till viss verksamhet utan kan exempelvis användas för avgräns- ning av ett befintligt stall, en förrådsbyggnad, ett brygghus, en smedja, ett pumphus, ängslador, undantagsstugor, magasin, ladugårdar eller motsvarande för små verksamheter i form av fordonsreparation, tandläkarmottagning, hantverk eller livsmedelsförädling. Det kan också handla om inredning av ett mindre torp för verksamhet i form av ett litet kontorshotell med fyra arbetsplatser eller ett litet kafé eller bed and breakfast, t.ex. med i ett plan och 20 i ett ovanpå. Ytterligare ett exempel på verksamhet som inte omfattas av krav på lov är att inreda en lokal i en byggnad för obemannad dygnet runt-försäljning av t.ex. livsmedel eller för ett s.k. micro- bryggeri. Den areamässiga begränsningen innebär att ett ridhus inte omfattas av undantaget från lovplikt. Däremot skulle ett litet stall med några boxar för t.ex. ponnyer kunna inrymmas. Den areamässiga begränsningen om gäller för all yta som är nödvändig för den aktuella verksamheten, oavsett om lokalen även omfattar personalutrymmen eller förråd och således endast delvis är publikt tillgängliga. För det fall verksamhet som omfattas av undantag från lovplikt skulle komma att medföra oacceptabel omgivningspåverkan, kan det hanteras i efterhand inom ramen för tillsyn. Vad gäller lovplikt för parkeringsplatser i anslutning till nu aktuella verksamheter, se 9 kap. 13 § PBL. Uttrycket sammanhållen bebyggelse är definierat i 1 kap. 4 § PBL. Att undantaget är tillämpligt endast i område som varken omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyggelse innebär att undantaget inte gäller när det finns bebyggelse på angränsande tom- ter. Undantagets tillämpningsområde begränsas också nära gräns (jfr 9 kap. 15 § PBL). Inredandet av en lokal kan också utlösa en anmäl- ningsplikt, exempelvis om ändringen av byggnaden väsentligt påver- kar brandskyddet i byggnaden. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.7. Beräkning av sammanlagd byggnadsarea 11 § Vid beräkning av den sammanlagda byggnadsarean enligt 6, 7 eller 9 § ska komplementbostadshus ingå och sådana övriga komplementbyggnader, som inte omfattas av krav på bygglov enligt denna lag eller har undantagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om hur den samman- lagda byggnadsarean enligt 6 § första stycket 3, 7 § första stycket 3 och 9 § första stycket 1 c PBL ska beräknas. Komplementbostadshus ska alltid räknas in. Även andra komplementbyggnader än komple- mentbostadshus ska räknas in, men bara om de är sådana som inte omfattas av krav på bygglov enligt denna lag eller har undantagits från krav på lov enligt motsvarande äldre bestämmelser. Detta inne- bär bl.a. att sådana komplementbyggnader som inte omfattas av krav på bygglov enligt denna lag eller motsvarande äldre bestämmelser, men som har uppförts med s.k. frivilligt lov ska räknas in i den sam- manlagda arean. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.8. Krav på bygglov för murar, plank, altaner och pooler 12 § Det krävs bygglov för att uppföra, flytta eller utöka en mur, ett plank, en altan eller en pool i ett område som omfattas av en detaljplan om anlägg- ningen får en höjd över marken som överstiger 1.1,om anläggningen placeras inom från byggnad, eller 2.1,om anläggningen placeras på annan plats. Trots första stycket krävs det inte bygglov om en mur eller ett plank om- fattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen (1971:948) eller järnvägsplan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på bygglov för murar, plank, altaner och pooler. Vad som är en mur, ett plank, en altan eller en pool följer av praxis. Av första stycket framgår att bygglov krävs vid uppförande, flytt och utökning av en mur, ett plank, en altan eller en pool. Detta inne- bär att det finns ett krav på bygglov både när anläggningen uppförs , om den flyttas och om den utökas storleksmäs- sigt, t.ex. på höjden. Gränsen för lovplikten är beroende dels av an- läggningens höjd över marken, dels av anläggningens placering i för- hållande till byggnad. Måttangivelserna avser konstruktionen i dess helhet. Det är alltså inte möjligt att utan lov uppföra t.ex. ett plank ovanpå en mur, även om dessa var för sig skulle vara lägre än den höjd som utgör gräns för lovplikten. För altaner gäller att dessa under vissa omständigheter i det en- skilda fallet kan bedömas inrymmas i legaldefinitionerna för bygg- nad respektive tillbyggnad och därmed omfattas av lovplikt för dessa (jfr 1 kap. 4 § PBL). Avgörande för frågan om en altan i stället ska bedömas vara en byggnad eller tillbyggnad är möjligheten att an- vända utrymmet under altanen som en byggnad eller byggnadsdel. Det visuella intrycket bör vid en sådan bedömning vara av mindre betydelse. Kravet på bygglov för murar, plank, altaner och pooler innehåller ingen koppling till tomt eller fastighet utan gäller överallt i ett om- råde som omfattas av en detaljplan, även inom en allmän plats. Inom från gräns gäller ett utökat krav på bygglov för dessa anläggningar (jfr 9 kap. 15 § PBL) oavsett om åtgärden ska vid- tas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför ett sådant område. Dessa anläggningar kan också omfattas av krav på bygglov som en följd av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 9 kap. 20 § första stycket PBL eller för att anläggningen påverkar karaktären på ett sådant om- råde som avses i 8 kap. 13 § PBL eller påverkar anläggningens yttre karaktärsdrag om anläggningen i sig är särskilt värdefullt från histo- risk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (jfr 9 kap. 20 § andra stycket PBL). I dessa fall kan även en ändring av material, kulör eller karaktärsbärande detaljer på anläggningen omfattas av krav på bygglov. Av andra stycket framgår att kravet på bygglov inte gäller om en mur eller ett plank omfattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen eller järnvägsplan enligt lagen om byggande a v järnväg. Detta undantag motsvarar det som fanns i tidigare 6 kap. 2 § första stycket 4 PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.2. Krav på bygglov för andra anläggningar 13 § För en annan anläggning än en byggnad krävs det, utöver det som följer av 12 §, bygglov för att utomhus anordna, uppföra, flytta eller väsentligt ändra 1.en skidbacke, en skidlift, en linbana, en hamn för fritidsbåtar, en camping- plats, en nöjespark eller en djurpark, 2.en idrottsanläggning som tillsammans med övriga idrottsanläggningar på en fastighet upptar en markyta som är större än , 3.en parkeringsplats som tillsammans med övriga parkeringsplatser på en fastighet upptar en markyta som är större än a) i ett område som omfattas av en detaljplan, eller b) i ett område som inte omfattas av en detaljplan, 4.ett upplag, en materialgård eller en fast förvaringsanläggning som är högre än över markytan eller som upptar en markyta som tillsam- mans med andra upplag, materialgårdar eller fasta förvaringsanläggningar på en fastighet är större än a) i ett område som omfattas av en detaljplan, eller b) i ett område som inte omfattas av en detaljplan, 6.en tunnel eller ett bergrum som inte är avsett för väg, järnväg, tunnel- bana, spårväg eller gruvdrift, 7.en mast, ett torn, en skorsten eller ett vindkraftverk som är högre än över markytan eller är placerat på ett avstånd från gränsen som är mindre än anläggningens höjd över marken, och Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på bygglov för vissa andra anläggningar än byggnader. Tillsammans med de anläggningar som avses i 9 kap. 12 § är uppräkningen av vilka anläggningar som omfattas av krav på bygglov uttömmande (jfr dock även 9 kap. 18 och 20 §§ PBL). För vissa av anläggningarna gäller alltid ett krav på lov och för vissa gäller ett krav på lov först när anläggningen har en viss storlek. Första punkten avser skidbackar, skidliftar, linbanor, hamnar för fritidsbåtar, campingplatser, nöjesparker och djurparker. Kravet på bygglov motsvarar det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 1 PBF med vissa språkliga ändringar i syfte att överensstämma med de ändringar som har föreslagits i 4 kap. 2 § PBL i regeringens proposition Genom- förandet av MKB-direktivet i plan och bygglagen.1 Andra punkten avser idrottsanläggningar. Kravet på bygglov mot- svarar delvis det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 1 PBL för idrotts- platser. Att kravet på bygglov för idrottsanläggningar är begränsat till viss storlek per fastighet innebär att idrottsanläggningar som är mindre än 1 500 kvm får uppföras utan bygglov. Sådana mindre an- läggningar kan exempelvis vara en mindre ridbana, en bana för padel, en pumptrackbana, en parkourbana, några klätterväggar, ett utegym, en mindre bollplan vid en skola eller en boule- eller minigolfbana. Sådana anläggningar som inte ryms inom de 1 500 kvm är exempelvis en 11-mannafotbollsplan, en golfbana, en skjutbana eller en normal- stor hockeyrink eller konståkningsbana. Även sådana mindre idrotts- anläggningar som inte omfattas av krav på bygglov behöver dock uppfylla de krav som finns exempelvis avseende buller. Enbart den omständigheten att människor använder en plats för en idrott, exem- pelvis en gräsyta i en park för bollspel eller en sjö för simträning, utlöser inte något krav på bygglov. För att omfattas av ett krav på bygglov krävs att någon form av fysisk anläggningsåtgärd vidtas. Inom från gräns gäller ett utökat krav på bygglov för dessa anläggningar (jfr 9 kap. 15 § PBL) oavsett om åtgärden ska vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför ett sådant område. Dessa anläggningar kan också omfattas av krav på bygglov som en följd av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 9 kap. 20 § första stycket PBL eller för att anläggningen påverkar karaktären på ett sådant om- råde som avses i 8 kap. 13 § PBL eller påverkar anläggningens yttre 2020/21:174. karaktärsdrag om anläggningen i sig är särskilt värdefullt från histo- risk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (jfr 9 kap. 20§ andra stycket 1 PBL). I dessa fall kan även en ändring av material eller kulör på anläggningen omfattas av krav på bygglov. Tredje punkten avser parkeringsplatser. Kravet på bygglov mot- svarar delvis det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 8 och 2 § första stycket 3 PBF. Kravet på bygglov för parkeringsplatser är anpassat för att överensstämma med de ändringar som har föreslagits i 4 kap. 2 § PBL i regeringens proposition Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen.2 Bestämmelsen innebär att kravet på bygglov för parkeringsplatser är begränsat dels till viss yta per fastighet, dels till om parkeringsplatsen uppförs i ett område som omfattas av en detalj- plan eller inte. Med parkeringsplats avses ytan för parkering som så- dan, men inte t.ex. nödvändiga tillfartsvägar, körbanor mellan parker- ingsplatser och liknande. Inom från gräns gäller ett utökat krav på bygglov för parkeringsplatser (jfr 9 kap. 15 § PBL) oavsett om åtgärden ska vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför ett sådant område. Parkeringsplatser kan också omfat- tas av krav på bygglov som en följd av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 9 kap. 20§ första stycket PBL eller för att anläggningen påverkar karak- tären på ett sådant område som avses i 8 kap. 13 § PBL eller påverkar anläggningens yttre karaktärsdrag om anläggningen i sig är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnär- lig synpunkt (jfr 9 kap. 20 § andra stycket 1 PBL). Fjärde punkten avser upplag, materialgårdar och fasta förvarings- anläggningar. Kravet på bygglov för sådana anläggningar motsvarar delvis det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 2 och 4 och 2 § första stycket 1 och 4–6 PBF. Kravet på bygglov för dessa anläggningar är anpassat för att överensstämma med de ändringar som har föreslagits i 4 kap. 2 § PBL i regeringens proposition Genomförandet av MKB- direktivet i plan- och bygglagen.3 Bestämmelsen innebär att kravet på bygglov för dessa anläggningar är begränsat dels till viss höjd, dels till viss yta per fastighet beroende på om anläggningen uppförs i ett område som omfattas av en detaljplan eller inte. Vad som avses med ett upplag respektive en materialgård överensstämmer i huvudsak med tidigare förarbeten till ÄPBL. Nytt är dock att uppställning av 2020/21:174. 2020/21:174. en fritidsbåt, en husvagn eller en husbil inte längre ska räknas som upplag utan tillhöra lovplikten för parkering (se punkten 3). Först när fråga är om ett större antal bilar s.k. bilkyrkogård eller ett större vinterupplag av småbåtar eller blir fråga om ett upplag. Avseende uttrycket fast förvaringsanläggning innefattar detta en annan anläggning än en byggnad i vilken materia förvaras. Det spelar ingen roll om det handlar om fast eller flytande materia. Det är den fasta anläggningen som sådan som omfattas av ett krav på bygglov. Det kan exempelvis handla om en cistern med bränsle, en silo med spannmål eller en återvinningsstation. Inom från gräns gäller ett utökat krav på bygglov för dessa anläggningar (jfr 9 kap. 15 § PBL) oavsett om åtgärden ska vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför ett sådant område. Dessa anläggningar kan också omfattas av krav på bygglov som en följd av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 9 kap. 20 § första stycket PBL eller för att anläggningen påverkar karaktären på ett sådant område som avses i 8 kap. 13 § PBL eller påverkar anlägg- ningens yttre karaktärsdrag om anläggningen i sig är särskilt värde- fullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig syn- punkt (jfr 9 kap. 20 § andra stycket 1 PBL). I dessa fall kan även en ändring av material eller kulör på anläggningen omfattas av krav på bygglov. Femte punkten avser transformatorstationer. Kravet på bygglov motsvarar det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 10 och 2 § första stycket 4 PBF. Sjätte punkten avser vissa tunnlar och bergrum. Kravet på bygglov motsvarar det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 3 PBF. Sjunde punkten avser , torn, skorstenar och vindkraftverk. Kravet på bygglov motsvarar i huvudsak det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 5 och 6 och 2 § första stycket 1 och 2 PBF. Bestämmelsen innebär att kravet på bygglov för dessa anläggningar är begränsat dels till viss höjd, dels till ett visst avstånd från gränsen beroende på an- läggningens höjd. Att kravet på bygglov för dessa anläggningar in- faller först om anläggningen är högre än innebär att exem- pelvis traditionella flaggstänger inte omfattas av krav på bygglov. Dessa anläggningar kan dock omfattas av krav på bygglov som en följd av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan eller områdesbestämmelser enligt 9 kap. 20 § första stycket PBL eller för att anläggningen påverkar karaktären på ett sådant område som avses i 8 kap. 13 § PBL eller påverkar anläggningens yttre karaktärs- drag om anläggningen i sig är särskilt värdefullt från historisk, kultur- historisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (jfr 9 kap. 20 § andra stycket 1 PBL). I dessa fall kan även en ändring av material eller kulör på anläggningen omfattas av krav på bygglov. Åttonde punkten avser begravningsplatser. Kravet på bygglov mot- svarar det som fanns i tidigare 6 kap. 1 § 9 PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.8. 14 § Trots 13 § första stycket 3–5 krävs det inte bygglov om, 1.en parkeringsplats anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i en detaljplan har avsatts till gata eller väg, eller 2.ett upplag, en materialgård eller en transformatorstation omfattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen (1971:948) eller järn- vägsplan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Trots 13 § första stycket 3 b och 4 b krävs det inte bygglov om anläggningen behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln. Trots 13 § första stycket 4–7 krävs det inte bygglov om anläggningen om- fattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om undantag från sådan lovplikt som regleras i 9 kap. 13 § PBL. Första stycket 1 innebär att det inte krävs bygglov för en parker- ingsplats om anläggningen anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i en detaljplan har avsatts till gata eller väg. Bestämmelsen motsvarar den som fanns i tidigare 6 kap. 2 § första stycket 3 PBF. Första stycket 2 innebär att det inte krävs bygglov för ett upplag, en materialgård eller en transformatorstation om anläggningen om- fattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen eller järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg. Bestämmelsen motsvarar den som fanns i tidigare 6 kap. 2 § första stycket 4 PBF. Andra stycket innebär att det i ett område som inte omfattas av en detaljplan inte krävs bygglov för en parkeringsplats, ett upplag, en materialgård eller en fast förvaringsanläggning om anläggningen behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln. Undan- taget har ingen tidigare motsvarighet, men överensstämmer med undantaget från krav på lov för nybyggnad och tillbyggnad av en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan (jfr 1 kap. 4 §, 9kap. 4, 7 och 16 §§ PBL). Tredje stycket innebär att det inte krävs bygglov för ett upplag, en materialgård, en fast förvaringsanläggning, en transformatorstation, en tunnel, ett bergrum, en mast, ett torn, en skorsten eller ett vind- kraftverk om anläggningen omfattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . För vindkraftverk motsvarar bestämmelsen tidigare 6 kap. 2 § första stycket 2 PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.9. Särskilda krav på bygglov nära gräns eller järnväg 15 § Närmare gränsen än eller inom område närmare än från järnvägsspårs mitt krävs det, utöver det som följer av 2, 4–10 och 12–13 §§, bygglov för 1.nybyggnad eller tillbyggnad av en byggnad, 2.en sådan annan ändring av en byggnad som avses i 10 § andra stycket, 3.att uppföra, flytta eller utöka murar och plank som är högre än över marken, 4.att uppföra, flytta eller utöka altaner och pooler, och 5.att anordna, uppföra, utöka flytta eller väsentligt ändra en idrottsanlägg- ning, ett upplag, en materialgård eller en fast förvaringsanläggning. Paragrafen innehåller bestämmelser om utökad lovplikt nära gräns eller inom område närmare än från järnvägsspårs mitt. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 4 § första stycket, 4 a § första stycket, 4 b § första stycket, 4 f § första stycket, 5 a § första stycket, 6 § första stycket PBL samt delvis 6 kap. 1 och 2§§ PBF. Bestämmelsen gäller oavsett om åtgärden ska vidtas i ett om- råde som omfattas av en detaljplan som utanför ett sådant område. Med gräns avses inte bara fastighetsgräns och gräns mot annan tomt utan även annan gräns i enlighet med tidigare förarbeten och praxis. Övervägandena finns i avsnitt 7.8.1. 16 § Trots 15 § krävs det inte bygglov om 1.åtgärden avser en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan, 2.anläggningen omfattas av undantag från krav på bygglov enligt 12 § andra stycket eller 14 §, eller 3.de grannar som berörs av åtgärden skriftligen har medgett åtgärden och åtgärden a) inte strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser, eller b) är en sådan åtgärd som avses i 10 kap. 2 § andra stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från utökat krav på bygglov nära gräns. Första punkten avser undantag från krav på bygglov för ekonomi- byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Bestäm- melsen motsvarar tidigare 9 kap. 3 § PBL. Andra punkten avser undantag för vissa anläggningar i vissa situa- tioner. Exempelvis om en anläggning omfattas av ett undantag från krav på bygglov i en vägplan eller järnvägsplan. Bestämmelsen mot- svarar delvis tidigare 6 kap. 2 § första stycket 2-4 PBF. Tredje punkten avser undantag från krav på bygglov om de gran- nar som berörs av åtgärden skriftligen har medgett åtgärden och åt- gärden antingen inte strider mot en detaljplan eller områdesbestäm- melser, eller är en sådan åtgärd som avses i 10 kap. 2 § andra stycket PBL som får strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 4 § andra stycket, 4 a § tredje stycket, 4 b § andra stycket, 4 f § andra stycket, 5 a § andra stycket, 6 § andra stycket och 10 kap. 2 § andra och tredje stycket PBL och 6 kap. 2 § andra stycket PBF. Med termen granne avses inte endast de som har ett ägarintresse, utan enligt gällande praxis även andra som har ett av rättsordningen accepterat intresse avseende markanvändningen. Vem som får lämna ett medgivande för en åtgärd intill en allmän plats eller järnväg framgår av 9 kap. 17 § PBL. Att medgivandet ska vara skriftligt innebär att det ska vara nedskrivet och undertecknat. Även om det inte förs in i fastighets- registret bör medgivandet följa med fastigheten och vara möjligt att visa upp för i ett eventuellt tillsynsärende. Ett lämpligt sätt för medgivandet kan vara att underteckna en situations- plan där den aktuella åtgärden har ritats in. Övervägandena finns i avsnitt 7.8.2. 17 § Sådant medgivande som avses i 16 § 3 får vid en åtgärd intill en 1.allmän plats lämnas av huvudmannen för den allmänna platsen, eller 2.järnväg lämnas av järnvägens infrastrukturförvaltare. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får lämna ett granne- medgivande intill en allmän plats eller järnväg. Första punkten innebär att en huvudman för en allmän plats får lämna ett medgivande för en åtgärd som avses vidtas närmare än från en allmän plats. Bestämmelsen saknar tidigare mot- Uttrycket allmän plats är definierat i PBL (jfr 1 kap. 4 § PBL). Huvudman för en allmän plats är som huvudregel kommunen (jfr 4 kap. 7 § PBL). Det är i kommunens roll som ansvarig för ord- nande och underhållande av allmänna platser (se 6 kap., särskilt 18 och 21 §§ PBL) som medgivandet får lämnas. Prövningen av om ett grannemedgivande ska lämnas eller inte bör således inte innefatta någon bedömning av om åtgärden uppfyller kraven för att bevilja lov, utan i stället om åtgärden kan hindra kommunen att uppfylla sitt ansvar som huvudman. Prövningen av om ett grannemedgivande ska lämnas eller inte kan t.ex. handla om åtgärder nära gräns som kan upplevas som en inskränkning av allmänhetens möjlighet att nyttja den allmänna platsen, vilket påverkar kommunens ansvar för att platsen ska kunna användas för dess avsedda ändamål. Detsamma gäller åtgärder som kan påverka kommunens ansvar för t.ex. vatten- och avloppsledningar och fjärrvärmeledningar. Det kan också handla om åtgärder som hindrar kommunen från att svara för underhållet av den allmänna platsen, t.ex. vad gäller renhållning, snöröjning, natur- vård samt efterhållande av vegetation, bl.a. gräs- och häckklippning. Vad gäller frågan om vilket kommunalt organ som får lämna med- givandet, får det avgöras i enlighet med tillämpliga bestämmelser om delegation i kommunallagen. Vid enskilt huvudmannaskap av den allmänna platsen är det den huvudman – samfällighetsföreningen eller delägarna i gemensamhets- anläggningen – som har bestämts genom anläggningsförrättningen som får lämna medgivandet (jfr 6 kap. 1 § PBL och bestämmelserna i anläggningslagen). Precis som gäller vid kommunalt huvudmanna- skap, bör bedömningen utgå från om åtgärden kan hindra den en- skilda huvudmannen att uppfylla sitt ansvar som huvudman. Har en- skild huvudman inte bestämts genom förrättning, finns det inte någon som kan lämna ett grannemedgivande. Den aktuella åtgärden kommer då i stället att omfattas av krav på bygglov. Andra punkten innebär att järnvägens infrastrukturförvaltare får lämna medgivande till en åtgärd som avses vidtas närmare än från ett järnvägsspårs mitt. Bestämmelsen motsvarar tidigare 9 kap. 4 a § PBL.