sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Paragrafen behandlar situationen när den bidragsskyldiga föräldern har fullgjort sin betalningsskyldighet mot Försäk- ringskassan. I paragrafens första stycke finns det hänvisningar till bestämmelser i 19 kap. som handlar om beräkning av betalningsbelopp. Paragrafen kompletteras med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i nya 19 a kap. I paragrafen finns bestämmelser om utfyllnadsbidrag efter avräk- ning. Avräkning från underhållsstödet ska göras om det finns anled- ning att anta att bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar under- håll till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts enligt i paragrafen uppräknade bestämmelser i 19 kap. Paragrafen kompletteras med hänvisning till bestämmelser i nya 19 a kap. som motsvarar de uppräknade paragraferna i 19 kap. i ifråga- varande bestämmelse. Bestämmelsen kompletteras också med en hän- visning till den nya 19 kap. 21 a §. Kompletteringen innebär att regeln om avräkning blir tillämplig även när det betalningsbelopp som skulle ha fastställts enligt 19 kap. (det så kallade fiktiva betalningsbeloppet) bestäms genom en skälighetsbedömning när bidragsskyldig förälder vägrar medverka till nödvändiga utredningsåtgärder. Vidare ska av- räkning från underhållsstödet göras i de fall där det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern på grund av inkomst eller förmögen- het eller någon annan omständighet har förmåga att betala ett högre betalningsbelopp än vad som kan beräknas enligt bestämmelserna i , se nya 19 kap. 21 § andra stycket. Ändringen av ordet ”under- hållstöd” innebär att ett stavfel rättas. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Av paragrafen framgår att en boförälder (se definition i 17 kap. 3 §) kan inskränka sin ansökan om underhållsstöd till att avse så kallat utfyllnadsbidrag (jfr 21 § om utfyllnadsbidrag utan ansökan). Paragrafen kompletteras med en hänvisning till den nya 19 kap. 21 a § och blir även tillämplig när en skälighetsbedömning görs enligt nya 19 kap. 21 § andra stycket, se närmare beskrivning under kom- mentaren till 21 §. Vidare kompletteras paragrafen med hänvisning till bestämmelser i nya 19 a kap. som motsvarar de uppräknade para- graferna i 19 kap. i ifrågavarande bestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen behandlar situationen då underhållsstödet ska minskas på grund av att den bidragsskyldiga föräldern betalat underhåll till barnet innan föräldern har delgetts beslutet om betalningsskyldighet. Para- grafen kompletteras med en hänvisning till nya 19 a kap. Paragrafen behandlar situationer då underhållsstöd ska minskas med anledning av att den bidragsskyldiga föräldern har tillgodoräknats avdrag på sin betalningsskyldighet till på grund av dennes umgänge med barnet. Hänvisningen i paragrafen komplet- teras med de nya bestämmelserna i 19 a kap. som handlar om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal och som motsvarar de uppräknade paragraferna i 19 kap. i ifrågavarande bestämmelse. Av paragrafen framgår att ett barns inkomst under vissa förhållanden ska minska underhållsstödet till barnet. En inkomst upp till ett visst belopp påverkar inte beräkningen av underhållsstödet. Om inkoms- ten överstiger beloppet ska underhållsstödet minskas med hälften av den överskjutande delen. Hänvisningarna i paragrafen ändras till att avse nya bestämmelser i 19 a kap. som motsvarar hänvisningarna till de äldre bestämmelserna i 19 kap. Ändringen är föranledd av att äldre regler ska gälla för barns inkomster vid en eventuell minskning av underhållsstödet till barnet. Detta gäller oberoende av om barnet har inkomster av näringsverk- samhet eller inte. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.4. Paragrafen är tillämplig i de fall då underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag enligt 21 eller 24 §. I paragrafen klargörs vilken be- tydelse en omprövning av det betalningsbelopp som skulle ha fast- ställts enligt 19 kap. (det så kallade fiktiva betalningsbeloppet) får för utfyllnadsbidraget. Ändringen i första stycket första punkten föranleds av det månatliga beräkningssystemet där inkomster inom ramtiden ska ligga till grund för omräkningen. I andra punkten görs en följdändring som är för- anledd av ändringen i första punkten. Andra stycket anger från och med vilken månad en ändring av underhållsstödet enligt första stycket ska gälla. Stycket ändras på så sätt att omprövning av det fiktiva betalningsbeloppet enligt båda punkterna i första stycket får betydelse för utfyllnadsbidragets stor- lek först från och med månaden efter den månad då ändringen kom till kännedom. Eftersom kan få kännedom om inkomster som anges i första stycket första punk- ten mer än en månad före det att dessa inkomster ska ingå i ramtiden finns det ett tillägg som anger att en ändring ska gälla tidigast från och med det att inkomsten ingår i ramtiden. Ändringen är en följd av det nya månatliga beräkningssystemet. Det finns skäl att ha särskilda regler vid beslut om slutlig skatt utöver vad som anges i första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 8.5. Paragrafen, som är ny, reglerar i vilka situationer det fiktiva betal- ningsbeloppet får räknas om utan föregående underrättelse. Omräk- ningen får ske både när inkomsten minskar och när inkomsten ökar. Bestämmelsen innebär en möjlighet för att göra avsteg från huvudregeln i 25 § förvaltningslagen (2017:900), för- kortad FL, som stadgar att innan en myndighet fattar ett beslut i ett ärende ska den, om det inte är uppenbart obehövligt, underrätta den som är part om allt material av betydelse för beslutet och ge parten tillfälle att inom en bestämd tid yttra sig över materialet. Motsva- rande bestämmelse finns bland annat i reglerna om bostadstillägg i 103 kap. 3 §. I första stycket anges att fiktivt betalningsbelopp som omprövas enligt 34 § första stycket första punkten får räknas om utan före- gående underrättelse om den del av månadsinkomsten ändras som utgörs av en inkomst som framgår av en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatte- förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, överskott i inkomst- slaget kapital enligt 19 kap. 12 c och 13 §§, en förmån som betalas ut av eller , studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen (1999:1395) och studie- startsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Det fiktiva betalningsbeloppet får även räknas om vad gäller pension enligt ut- ländsk lagstiftning, eller avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal. I andra stycket införs en bestämmelse som anger att en ny beräk- ning av det fiktiva betalningsbeloppet, vid omräkning med stöd av första stycket, får göras utifrån enbart den ändring som ligger till grund för omräkningen. Det innebär att inte får göra en ändring utan föregående underrättelse till följd av att några andra förutsättningar för bestämmande av det fiktiva betalnings- beloppet har ändrats än de som anges i första stycket. Det innebär att inte måste kontrollera övriga förut- sättningar i samband med ett sådant beslut. Övervägandena finns i avsnitt 8.5. I paragrafen anges under vilka förutsättningar utfyllnadsbidragets belopp ska ändras vid ändring av beslut om skatt. Första stycket ändras på så sätt att det anges att utfyllnadsbidraget ska justeras i stället för att det ska jämkas. Ändringen är föranledd av att det i det månatliga systemet med beslut inte är fråga om en jämkningssituation. I stycket avses med beslut om skatt samtliga sådana beslut, det vill säga både ett första beslut om skatt för ett beskattningsår och ett beslut om skatt efter omprövning av tidigare beslut om slutlig skatt för ett beskattningsår. I andra stycket byts ordet ”Jämkningen” ut mot ”Justeringen”. Övervägandena finns i avsnitt 8.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om meddelanden som ska sändas till den bidragsskyldiga föräldern sedan boföräldern ansökt om under- hållsstöd. Andra stycket kompletteras med hänvisning till nya bestämmelser i 19 a kap. som handlar om betalningsskyldighet för underhållsstöd och som motsvarar vissa av de uppräknade paragraferna i 19 kap. i ifrågavarande bestämmelse. Paragrafen innehåller bestämmelser om meddelanden som ska sändas till boföräldern när den bidragsskyldiga föräldern begär nettoberäk- ning enligt 19 kap. 22–25 §§. Paragrafen kompletteras med hänvisning till nya bestämmelser i 19 a kap. som handlar om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal och som motsvarar de uppräknade paragraferna i 19 kap. i ifrågavarande paragraf. Paragrafen reglerar hur underrättelse till sökanden ska ske när För- säkringskassan har fattat beslut i ett ärende och vilka beslut som ska delges den bidragsskyldiga föräldern. Andra stycket kompletteras med hänvisning till nya bestämmelser i 19 a kap. som handlar om avdrag för underhåll vid lagakraftvunnen dom eller avtal och som motsvarar de uppräknade paragraferna i 19 kap. i ifrågavarande bestämmelse. I paragrafen anges att beslut om att medge nettoberäkning och att minska underhållsstödet ska delges boföräldern. Paragrafen kom- pletteras med hänvisning till de nya bestämmelserna i 19 a kap. som handlar om nettoberäkning och som motsvarar vissa av de uppräk- nade paragraferna i 19 kap. i ifrågavarande bestämmelse. Paragrafen upplyser om innehållet i 19 kap. Bestämmelsen komplet- teras med en ny första strecksats som lyder ”definitioner i 1 a §”. Tillägget är föranlett av den nya 1 a §. Den nya tredje strecksatsen, som i nuvarande lydelse motsvaras av den andra strecksatsen, ändras till ”beräkning av betalningsgrundande inkomst i 10–15 §§”. Betalnings- grundande inkomst är ett nytt begrepp inom underhållsstödet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. Paragrafen, som är ny, innehåller grundläggande definitioner för beräkning av den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet. I första punkten definieras vad som avses med ramtid. Ramtiden är sammanlagt tolv på varandra följande kalendermånader. i ramtiden är den månad som ligger före den månad som inbetalningen ska göras. i ramtiden är den månad som ligger 14 månader före den månad inbetalningen ska göras. I andra–fjärde punkterna anges att ramtiden är uppdelad i tre perioder och hur dessa perioder förhåller sig till varandra. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. Av paragrafen framgår att den bidragsskyldiga förälderns betalnings- skyldighet beräknas på förälderns inkomstunderlag till den del under- laget överstiger . Om inkomstunderlaget understiger det beloppet är föräldern inte betalningsskyldig. Paragrafen ändras på så sätt att beloppsgränsen om , som avser ett kalenderår, räknas om till månadsbelopp. Orden ”” läggs till i bestämmelsen för att förtydliga att det handlar om månadsbelopp. Hänvisningarna i paragrafen ändras till att avse de nya 10 a–10 d §§ som handlar om hur den betalningsgrundande inkomsten räknas fram, hur inkomsterna inom ramtiden ska beaktas och hur even- tuella tillägg från perioderna 2 och 3 ska beräknas. Genom tillägget ”betalningsgrundande inkomst” i en parentes definieras begreppet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. Paragrafen, som är ny, beskriver hur den betalningsgrundande in- komsten ska räknas fram. I första stycket anges att det är den bidrags- skyldigas inkomst som ligger till grund för beräkning av den betalningsgrundande inkomsten. I andra stycket anges att en inkomst ska beräknas för varje enskild månad inom ramtiden och enligt vilka bestämmelser en sådan beräk- ning ska göras. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. I paragrafen, som är ny, beskrivs hur inkomsterna inom ramtiden ska beaktas. Huvudregeln är att den betalningsgrundande inkomsten utgörs av den genomsnittliga inkomsten under period 1. I nya 10 c och 10 d §§ redogörs för hur tillägg räknas fram. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. och 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur ett eventuellt tillägg från period 2 ska beräknas. Tillägget utgörs av den genomsnittliga månads- inkomsten till den del det överstiger den inkomst- gräns som definieras i nya 10 e §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur ett eventuellt tillägg från period 3 ska beräknas. Ett tillägg från period 3 är kan vara aktuellt om den genomsnittliga månadsinkomsten över- stiger den inkomstgräns som definieras i nya 10 e §. Om ett tillägg gjorts för inkomster under period 2 enligt nya 10 c § ska hela det överskjutande beloppet från period 3 också läggas till den betalnings- grundande inkomsten. Om inget tillägg gjorts för inkomster under period 2 ska tillägget från period 3 ta hänsyn till den genomsnittliga inkomsten under period 2. Detta görs genom att det överskjutande beloppet från period 3 minskas med skillnaden mellan den inkomst- gräns som definieras i nya 10 e § och den genomsnittliga inkomsten under period 2. Detta innebär att det överskjutande beloppet från period 3 minskas med ett ”underskott” från period 2. Eftersom det är fråga om eventuella tillägg ska dock det beräknade beloppet be- aktas endast om det överstiger noll kronor. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. Paragrafen, som är ny, beskriver hur den inkomst som ska användas för att beräkna eventuella tillägg ska bestämmas. Den inkomstgräns som ska användas beräknas individuellt för den enskilda bidrags- skyldiga föräldern. Den beror dels på barnets ålder eftersom fullt underhållsstöd utgör olika belopp beroende på barnets ålder enligt 18 kap. 20 §, dels på tillämplig procentsats enligt 17 §. Det är de för- hållanden som gäller den månad som underhållsstödet avser som ska ligga till grund för beräkningen av inkomstgränsen. Inkomstgränsen ska motsvara den betalningsgrundande inkomst som för den bidrags- skyldiga föräldern skulle innebära ett betalningsbelopp som är exakt lika stort som fullt underhållsstöd för barnet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.6. Paragrafen anger hur den bidragsskyldiga förälderns inkomst ska beräknas. Ändringen i paragrafen är föranledd av att ett månatligt beräkningssystem införs och att den årliga beräkningen i enlighet med beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § SFL slopas i det månat- liga beräkningssystemet. Första punkten ändras på så sätt att hänvis- ningen till 10 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, tas bort och i stället läggs de nya 12 a och 12 b §§ till. Andra punkten kompletteras med hänvisning till den nya 12 c §. Tredje punkten tas bort eftersom 14 §, som handlar om överskott av näringsverksam- het, upphävs. I det nya 19 a kap. finns särskilda bestämmelser för bidragsskyldiga föräldrar som har ett visst överskott i inkomstslaget näringsverksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Paragrafen reglerar hur betalningsskyldighet som fastställs för för- fluten tid beräknas. Paragrafen ändras på så sätt att det, i stället för att det är beslutet om skatt som förelåg den eller de månader som betalningsskyldigheten avser, är inkomster för respek- tive månad som ska ligga till grund för beräkningen. Ändringen inne- bär vidare att det är de inkomster som är kända vid beslutstillfället som ska användas i beräkningen. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.5. Paragrafen, som är ny, är föranledd av det nya månatliga beräknings- systemet. I det nya systemet slopas den årliga beräkningen i enlighet med beslut om slutlig skatt. Överskottet i inkomstslaget tjänst, som ligger till grund för de månatliga beräkningarna, ska så nära som möjligt motsvara överskottet enligt 10 kap. 16 § IL och därmed vad som bestäms i beslut om slutlig skatt, men ska avse ett beräknat så- dant överskott . Övervägandena finns i avsnitt 8.1.1. Paragrafen, som är ny, är föranledd av det nya månatliga beräknings- systemet där inkomsten bestäms med ledning av redovisade uppgifter i sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. SFL. Om en sådan uppgift saknas eller är felaktig ska överskottet bestämmas med hjälp av de uppgifter som är kända för . Med saknade uppgifter avses exempelvis så- dana uppgifter som även fortsatt ska redovisas i kontrolluppgifter. Om den bidragsskyldiga förälderns förhållanden inte är kända för , kan överskottet bestämmas med ledning av de upp- lysningar som kan få av bidragsskyldig eller dennes arbetsgivare eller den uppskattning av bidragsskyldigas inkomster som gjorts vid tidigare inkomstbeskattning. Detta gäller under förut- sättning att bristen eller felaktigheten påverkar storleken på över- skottet. I vilka situationer andra uppgifter ska användas än de som hämtas från arbetsgivardeklarationer och vilka krav som ska ställas på sådana uppgifter får avgöras i rättstillämpningen. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.1. Paragrafen, som är ny, reglerar vilka kapitalinkomster som ska ligga till grund för beräkningen av betalningsskyldigheten. gäller att den bidragsskyldiga förälderns kapitalinkomster beräknas i enlighet med det beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § SFL som fattats närmast det år betalningsskyldigheten avser. I det månatliga beräkningsystemet ska inkomst av kapital, till skillnad från inkomst av tjänst, beräknas utifrån de uppgifter som har legat till grund för beslut om slutlig skatt. Änd- ringen innebär alltså att historiska kapitalinkomster fortfarande ska ligga till grund för beräkningen, men inkomsterna är mer aktuella än vad som gäller eftersom det är uppgifter från det beslut om slut- lig skatt för senast möjliga beskattningsår som har fattats närmast före utgången av ramtiden som beaktas. Om beslut om slutlig skatt inte har fattats ska inkomsten hämtas från beslut om slutlig skatt som fattats avseende det senast tillgängliga inkomståret. Den framräknade inkomsten ska därefter fördelas lika med en tolftedel på inom ramtiden. Om det har fattats ett beslut om slutlig skatt inom ramtiden ska överskottet avseende det senast tillgängliga inkomståret divideras med tolv och ingå med det beloppet för samtliga månader inom ramtiden fram till dess att ett nytt beslut om slutlig skatt fattas avseende samma inkomstår eller ett senare inkomstår. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.2. Paragrafen reglerar hur studiemedel och studiestartsstöd ska beaktas vid bestämmandet av inkomstunderlaget för betalningsskyldigheten. Hänvisningarna i paragrafen ändras på så sätt att den upphävda 14 § gällande överskott i inkomstslaget näringsverksamhet tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 8.1.3. Paragrafen anger hur betalningsskyldigheten ska bestämmas för varje barn som har rätt till underhållsstöd. I första stycket byts ordet ”år” ut mot ordet ”månad”. Ändringen är en följd av den nya månat- liga beräkningsmetoden och innebär att ett betalningsbelopp per barn ska bestämmas . Övervägandena finns i avsnitt 8.5. Paragrafen innehåller en möjlighet att frångå reglerna i 10–15 §§ vid beräkning av den bidragsskyldiga förälderns inkomst. Hänvisningen i första stycket ändras med anledning av att 14 §, gällande överskott i inkomstslaget näringsverksamhet, upphävs. Frågan om förvärvsför- mågan väsentligen översteg inkomsterna, beräknad enligt angivna bestämmelser i denna paragraf, ska göras med utgångspunkt i förhål- landena . Ett nytt andra stycke utökar möjligheten att bedöma betalnings- skyldigheten genom en skälighetsbedömning. Det handlar om fall där det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern på grund av inkomst eller förmögenhet eller någon annan omständighet har för- måga att betala ett högre betalningsbelopp än vad som kan beräknas enligt bestämmelserna i . En skälighetsbedömning enligt detta stycke får dock endast göras efter särskild utredning av Försäkrings- kassan. Bestämmelsen har sin förebild i den så kallade generalklausulen i 97 kap. 29 § och ger möjlighet att ta hänsyn till andra inkomster som inte ingår i inkomstunderlaget och även förmögenhet. Vidare kan bestämmelsen bli tillämplig när det i annat fall klart framgår att en bidragsskyldig förälder har mycket hög materiell levnadsstandard trots låga inkomster. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen, som är ny, reglerar vad som gäller om den bidragsskyl- diga föräldern vägrar att medverka till nödvändiga utredningsåtgärder för att bestämma betalningsskyldigheten. lämnar normalt inga uppgifter för handläggningen av ärenden om underhållsstöd enligt nuvarande bestämmelser, förutom i anstånds- ärenden. Paragrafen är föranledd av att den bidragsskyldiga föräldern i det nya månatliga underhållsstödssystemet behöver lämna uppgifter även i andra ärenden än anståndsärenden. En skälighetsbedömning enligt denna paragraf kan endast göras om det är fråga om ett förhål- lande som är av betydelse för storleken på betalningsbeloppet. Ett sådant beslut kan vara aktuellt att fatta om det finns skäl att tro att bristen på medverkan innebär att ett korrekt underlag annars inte kan tas fram. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om så kallad nettoberäkning av den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet med hänsyn till vad som har bestämts i lagakraftvunnen dom om umgänge eller i ett av socialnämnden godkänt umgängesavtal. I andra stycket finns regler om hur nettoberäkningen ska göras. Genom att lägga till nya 21 a § så omfattas även de fall där en bidrags- skyldig förälder vägrar medverka till utredningsåtgärder för att be- stämma betalningsskyldigheten. Även när betalningsskyldigheten be- stämts genom en skälighetsbedömning enligt nya 21 § andra stycket är bestämmelsen tillämplig. Hänvisningen till 14 § gällande överskott i in- komstslaget näringsverksamhet tas bort eftersom paragrafen upphävs. Enligt paragrafen får betalningsbeloppet för ett barn aldrig vara högre än det belopp som betalas ut i underhållsstöd till barnet betalningsskyldigheten avser. I det nya underhållsstödssyste- met ska betalningsskyldigheten inte bestämmas till ett visst belopp , utan för en enskild månad. Ändringen innebär en anpassning till månadssystemet. Paragrafen avser omprövning av betalningsbeloppet enligt 16 §. Om- prövningen enligt bestämmelsen gäller inte betalningsskyldigheten i sig, varför omprövningsbeslutet inte behöver delges enligt 18 kap. 41 § (se prop. 1998/99:78, s. 17 f.). Första stycket anger när betalningsbeloppet ska omprövas. Änd- ringen i första stycket första punkten föranleds av det månatliga beräk- ningssystemet där inkomster inom ramtiden ska ligga till grund för omräkningen. I stycket har också hänvisningarna kompletterats med den nya 21 a §. Tillägget innebär att omprövning enligt bestämmelsen ska göras även när betalningsbeloppet bestäms genom en skälighets- bedömning i de fall där den bidragsskyldiga föräldern vägrar med- verka till nödvändiga utredningsåtgärder. Vidare ska omprövning göras när betalningsbeloppet bestämts enligt nya 21 § andra stycket. Det handlar om fall där det är uppenbart att den bidragsskyldige på grund av inkomst eller förmögenhet eller någon annan omständighet har förmåga att betala ett högre betalningsbelopp. Andra stycket stadgar från och med vilken månad en ändring av betalningsbeloppet ska gälla vid en omprövning. Första meningen ändras till att ange att en ändring av betalningsbeloppet vid ompröv- ning enligt första stycket första punkten ska gälla från och med måna- den då inkomsten ingår i ramtiden. Ändringen är en följd av det nya månatliga beräkningssystemet. Övervägandena finns i avsnitt 8.5. Paragrafen, som är ny, reglerar i vilka situationer betalningsbelopp får räknas om utan föregående underrättelse. Se det inledande stycket i kommentaren till 18 kap. 34 a § om möjlighet att göra avsteg från 25 § FL. I första stycket anges att betalningsbelopp enligt 34 § första stycket första punkten får räknas om utan föregående underrättelse i vissa uppräknade fall. Första och andra styckena motsvarar reglerna för när det fiktiva betalningsbeloppet får räknas om utan föregående underrättelse, se kommentaren till 18 kap. 34 a § första och andra styckena. I paragrafen anges under vilka förutsättningar betalningsskyldighet ska ändras vid ändring av beslut om skatt.