sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Detta gäller även i det fall då nämn- den har inhämtat yttrande från myndigheten i fråga och denna mot- satt sig den ansökta åtgärden.100 Ett antal myndigheter, bl.a. Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har under utred- ningsarbetet beskrivit vilka risker avsaknaden av en lagstadgad skyl- dighet för att underrätta myndigheter som har ett väsentligt intresse av ett beslut om lov eller förhandsbesked kan innebära (se avsnitt 6.5.2). Se våra överväganden i denna fråga i avsnitt 7.19.25. PBL innehåller inte några särskilda bestämmelser om hur ett beslut om startbesked eller slutbesked ska expedieras. Se mer om start- besked och slutbesked i avsnitt 6.7.3. Ett beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts, även om det inte har fått laga kraft (9 kap. 42 a § första stycket PBL). får dock bestämma att ett sådant beslut får verkställas tidigare, om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det (9 kap. 42 a § andra stycket PBL). Bestämmelsen infördes i PBL . Bakgrunden var att den nya förvaltningslagen, som trädde i kraft , som huvud- 100Se MÖD:s dom i mål nr P 6116-19. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor regel uppställer ett krav på att ett beslut ska få laga kraft för att be- slutet ska få verkställas (35 § första stycket FL). saknades bestämmelser i om när beslut om lov fick verkställas och utan specialbestämmelser i skulle förvaltningslagens bestämmelse ha gällt i ärenden enligt PBL.101 Av förarbetena till ÄPBL framgår dock att beslut om lov och förhandsbesked som regel blir gällande . Den enda situa- tion som man då ansåg motiverade ett undantag från denna huvud- regel var när beslutat att prövning skulle ske i ett visst ärende. I samband med detta kunde förordna att beslu- tet inte skulle gälla förrän frågan om prövning slutligt avgjorts (jfr 12 kap. 4 § andra stycket ÄPBL och 11 kap. 12 § andra stycket PBL).102 Att ett bygglovsbeslut fick verkställas följde också av rättspraxis.103 Om förvaltningslagens krav på laga kraft för verkställighet skulle ha ställts på beslut enligt PBL skulle detta ha förändrat rättsläget för verkställighet av dessa beslut och enligt förarbetena till 9 kap. 42 a § PBL potentiellt ha kunnat leda till betydande förseningar av bygg- projekt eftersom överklagandeprocessen kan pågå . Den nya specialregleringen i PBL motiverades också med att bygg- har ett skyddsvärt intresse av att kunna utnyttja bygglovet. Förseningar i byggprojekt skulle kunna medföra betydande ekonomiska konsekvenser för byggherrar och en negativ påverkan på det allmänna intresset av att nya bostäder byggs.104 Fristen från kungörande till verkställighet har be- stämts utifrån den tid det tar att inleda en överklagandeprocess och begära inhibition om fråga är om genomförande av åtgärder som skulle kunna riskera oåterkalleliga skador på t.ex. natur- och kultur- värden.105 Bestämmelsen i 9 kap. 42 a § PBL innebär inte i sig att den åtgärd som lov har getts för får påbörjas efter den angivna tidsfristen. En ytterligare förutsättning för att påbörja en åtgärd är att byggnads- nämnden har gett startbesked (10 kap. 3 och 23 §§ PBL). När det gäller villkorade lov får den åtgärd som lov har getts för inte heller påbörjas innan villkoret är uppfyllt (9 kap. 36 och 37 §§ PBL). 2017/18:240 s. 1. 1985/86:1 s. 804. 103Jfr RÅ 1981 2:33 och MÖD 2017:9. 2017/18:240 s. 8. 2017/18:240 s. 8 f. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Att en överinstans får bestämma att ett överklagat beslut tills vidare inte ska gälla (inhibition) följer av 48 § förvaltningslagen och 26 § andra stycket lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett över- klagat beslut om att ge bygglov, rivningslov eller marklov kan in- hiberas oavsett om startbesked har getts eller ett villkor för lovet har uppfyllts. Väljer en byggherre efter startbesked att verkställa ett lov- beslut även om det inte har fått laga kraft står han eller hon risken för att beslutet kan upphävas om beslutet överklagas och åtgärden senare bedöms olovlig.106 Bestämmelser om att det av ett lov ska framgå att lovet inte inne- bär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked finns i 9 kap. 40 § PBL. Bestämmelser om bygg- sanktionsavgift för att påbörja en åtgärd innan har gett startbesked finns i 11 kap. 51 § PBL och i 9 kap. PBF. Det finns däremot inte några sanktionsmöjligheter om nämnden med- delar startbesked i samma beslut som lovet och byggherren därefter verkställer beslutet innan fyraveckorsfristen har löpt ut.107 I förvaltningslagen regleras även vissa undantag från huvudregeln att ett beslut normalt måste få laga kraft för att det ska få verkställas, vilket innebär att ett beslut i sådana fall får verkställas . Ett sådant undantag avser beslut där kretsen av de som har rätt att överklaga är så vid eller obestämd att det inte går att avgöra när över- klagandetiden går ut (35 § andra stycket 3 FL). Enligt förarbetena till 9 kap. 42 a § PBL kommer detta undantag i förvaltningslagen inte att bli tillämpligt på lovbeslut, eftersom det i PBL finns specialbestäm- melser som syftar till att lovbeslut ska få laga kraft inom rimlig tid även om den krets som har rätt att överklaga är vid eller obestämd (9 kap. 41–41 b §§ och 13 kap. 16 § tredje stycket PBL).108 Se mer om dessa bestämmelser i avsnitt 6.8.1 och 6.11.2. I 9 kap. 42 a § andra stycket PBL finns ett undantag från huvud- regeln i första stycket. Trots första stycket får bestämma att ett beslut får verkställas tidigare, om ett väsentligt all- mänt eller enskilt intresse kräver det. Undantagsregeln är generell och knyter an till det behov av att utföra en åtgärd omgående som 106Didon m.fl., (2010:900) En kommentar, , kommen- taren till 9 kap. 42 a §. 107Didon m.fl., (2010:900) En kommentar, , kommen- taren till 9 kap. 42 a §. 2017/18:240 s. 8. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor kan göra sig gällande i det konkreta fallet (jfr 35 § tredje stycket FL). Det är som ska göra behovsbedömningen. Med uttrycket väsentligt allmänt intresse avses sådana angelägna samhällsintressen som t.ex. avvärjandet av akut fara för någons liv eller hälsa. Med uttrycket väsentligt enskilt intresse avses exempelvis enskildas intresse av skydd för betydande egendomsvärden, dock inte rena ekonomiska intressen av att få verkställa beslutet omedel- bart. Sådana angelägna allmänna och enskilda intressen kan exempel- vis uppstå i samband med eller till följd av en naturkatastrof, en skogs- brand, en allvarlig olycka eller liknande. Det kan t.ex. handla om att fälla stormskadade träd, riva en brandskadad byggnad eller vidta mark- åtgärder för att hindra att skador uppstår på grund av en översväm- ning. Det är bara när sådana intressen verkligen kräver att fyraveckors- fristen inte kan avvaktas som första stycket inte hindrar att beslutet verkställs tidigare. Det måste med andra ord ligga en viss fara i att en försening leder till beaktansvärda skadeverkningar i dessa fall. En av- vägning måste alltid göras mot motstående enskilda och allmänna intressen. Även om har bestämt att beslutet får verkställas tidigare innebär det inte i sig att åtgärden får påbörjas.109 Bestämmelsen i 9 kap. 42 a § PBL gäller endast beslut om lov. Förvaltningslagens bestämmelse med krav på laga kraft gäller således för beslut om förhandsbesked. I samband med utarbetandet av den nya förvaltningslagen och den nya bestämmelsen om verkställbarhet gjordes inga övervägan- den om vad som bör gälla i fråga om lovbeslut enligt PBL.110 Det tidsmässiga utrymmet för att överväga alternativa lösningar var be- gränsat. Inte heller angränsande bestämmelser övervägdes i lagstift- ningsärendet, såsom exempelvis kopplingen mellan verkställbarhet av lov och startbesked. som den nya bestämmelsen i 9 kap. 42 a § PBL föreslogs aviserade regeringen i förarbetena sin avsikt att överväga alternativa lösningar och se över angränsande bestämmel- ser från ett bredare perspektiv. Regeringen uppdrog också åt Över- siktsplaneutredningen att utreda hur verkställbarhet av beslut om lov kan regleras för att på bästa sätt tillgodose behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås.111 redo- 2017/18:240 s. 13 f. 2017/18:240 s. 8 och 10. 111Se dir. 2018:62. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor visade uppdraget i delbetänkandet Verkställbarhet av beslut om lov.112 Utredningens förslag innebär att beslut om lov bör gälla även om det inte fått laga kraft. För att faktiskt få påbörja åtgärden bör det även i fortsättningen krävas ett startbesked. Förslaget har remissbehandlats, men regeringen ännu inte beslutat en lagrådsremiss. Under utredningsarbetet har framkommit att det finns en ut- bredd kritik mot nuvarande regler och att en återgång till omedelbar verkställighet, i enlighet med förslag, efterfrågas av många. Se våra överväganden i avsnitt 7.19.27. Huvudregeln är att ett bygglov, rivningslov eller marklov upphör att gälla, om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet vann laga kraft (9 kap. 43 § PBL). För att en åtgärd ska anses påbörjad krävs att de egentliga bygg- nads-, rivnings- eller markarbetena har kommit igång. Det räcker alltså inte att förberedande åtgärder vidtas. Om lovet innebär medgivande att ändra användningssättet för en byggnad utan att någon faktisk åtgärd behöver vidtas, krävs att byggnaden börjar användas för det nya ändamålet inom tvåårsfristen.113 Om ett bygglov har meddelats i enlighet med en detaljplan, har planens genomförandetid inte någon betydelse för lovets giltighet. Lovet är alltså giltigt även om detaljplanens genomförandetid går ut innan arbetet påbörjas.114 Detta följer också av beslutets negativa rättskraft, dvs. orubblighet, på sätt som gynnande förvaltningsbeslut generellt har. Under utredningsarbetet har framförts synpunkter både på regeln att den åtgärd som lovet avser behöver påbörjas och att byggherren, oavsett situation, har rätt att fortsätta den påbörjade åt- gärden . Se vår bedömning i avsnitt 7.19.29. 113Didon m.fl., (2010:900) En kommentar, , kommen- taren till 9 kap. 43 §. 1985/86:1 s. 751. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor För tidsbegränsade lov enligt 9 kap. 33 och 33 a §§ PBL gäller att de får ges för högst . Tiden kan på sökandens begäran förlängas i taget. Den sammanlagda tiden får överstiga endast om lovet ska användas för ett ändamål av säsongskaraktär. För tidsbegränsade lov gäller också, precis som för permanenta bygglov, regeln att lovet upphör att gälla, om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet vann laga kraft (9 kap. 43 § PBL). För bygglov för ändamål av säsongskaraktär gäller att tiden är be- roende av att åtgärden upprepas från det att åtgärden senast avslutades för att giltighetstiden inte ska löpa ut (9 kap. 9 § PBL). Bestämmelserna om giltighetstid för tidsbegränsade lov och för bygglov av ändamål av säsongskaraktär har funnits sedan bestämmel- sernas införande 1932 respektive 2008. Mer om tidsbegränsade bygg- lov återfinns i avsnitt 5.3. Av 9 kap. 18 § PBL framgår att ett förhandsbesked som innebär att åtgärden kan tillåtas är bindande vid den kommande bygglovspröv- ningen, om ansökan om bygglov görs från den dag då förhandsbeskedet fick laga kraft. Giltighetstiden för förhandsbeske- det är således från det att det fick laga kraft. Av 10 kap. 25 § första stycket PBL framgår att ett startbesked för lovpliktiga åtgärder upphör att gälla den dag då beslutet om lov upp- hör att gälla. Om arbetena då har påbörjats men inte avslutats be- höver ett nytt lov sökas. Detta behövs dock inte om det finns förut- sättningar för att i stället kalla till slutsamråd. Av 10 kap. 25 § andra stycket PBL framgår att ett startbesked för anmälningspliktiga åtgärder upphör att gälla efter att start- beskedet gavs. Om arbetena då har påbörjats men inte avslutats och ett nytt tekniskt samråd behövs, ska kalla till ett Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor nytt sammanträde för tekniskt samråd. Om det finns förutsättningar för slutsamråd får i stället kalla till slutsamråd. har framförts att 10 kap. 25 § andra stycket PBL vållar tillämpningsproblem eftersom det för anmälningspliktiga åtgärder, till skillnad från lovpliktiga åtgärder, inte finns ett slutdatum då åtgärden ska vara klar. Se avsnitt 7.20.1 för våra överväganden avseende startbesked. I detta avsnitt kommer vi att göra några nedslag i förvaltningslagen, i 13 kap. PBL och de författningar som i övrigt reglerar formerna och förutsättningarna för överklagande av beslut om lov, förhands- besked och startbesked. 6.11.1Formerna för ett överklagande Enligt 13 kap. 16 § PBL gäller 43–47 §§ förvaltningslagen i fråga om överklagande av beslut om lov och förhandsbesked. Av 43 § förvaltningslagen framgår att ett överklagande ska göras skriftligen till den högre instans som ska pröva överklagandet, men ges in till den myndighet som har meddelat beslutet (byggnadsnämn- den). I överklagandet ska den som överklagar ange vilket beslut som överklagas och på vilket sätt han eller hon vill att beslutet ska ändras. Några andra krav på innehållet i överklagandet ställs inte i förvaltnings- lagen. Däremot finns i bl.a. 7 § lagen (1996:242) om domstolsären- den, ÄL, krav som gäller vid överklagande av beslut till mark- och miljödomstol. Se mer om och mark- och miljödomstolarnas prövning av överklaganden i avsnitt 6.12. För de som ska delges ett beslut om lov eller förhandsbesked enligt 9 kap. 41 § PBL ska ett överklagande ha kommit in till beslutsmyndig- heten () från den dag då den som överklagar fick del av beslutet genom den myndigheten. Om den som överklagar är en part som företräder det allmänna, ska överkla- Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor gandet dock ha kommit in från den dag då beslutet meddelades (44 § FL). Av förarbetena till 44 § förvaltningslagen framgår att, med uttrycket ”part som företräder det allmänna”, avses fall då en myndighet upp- träder i ett ärende i sin offentligrättsliga roll. Om myndigheten upp- träder som part i en privaträttslig angelägenhet gäller i stället huvud- regeln i första meningen.115 Bestämmelsen i paragrafens andra mening tillkom som en följd av en företagen ändring i förvaltnings- processlagen och motiverades främst av praktiska skäl, dvs. en strävan att undvika onödiga delgivningar.116 Iett avgörande från Mark- och miljööverdomstolen117 har dom- stolen tagit ställning till om , som i det aktuella fallet överklagat ett bygglov intill en väg som som väghållare haft vägrätt för, inkommit med sitt överklagande av ett länsstyrelse- beslut i rätt tid. Majoriteten fann att var en sådan part som företräder det allmänna och att överklagandetiden därför skulle beräknas för beslutets meddelande. Två av ledamöterna var skiljaktiga och ansåg att hade rätt att överklaga bygg- lovet med stöd av 13 kap. 10 § PBL. Efter att Mark- och avgörande överklagats, har uttalat att när en statlig myndighet överklagar med stöd av 13 kap. 10 § PBL, agerar myndigheten inte som företrä- dare för det allmänna utan som företrädare för staten i egenskap av innehavare av en fastighetsanknuten rättighet. Det är alltså enligt domstolen fråga om en situation där staten har en ställning motsva- rande ett privaträttsligt subjekt, när en statlig myndighet överklagar med stöd av 13 kap. 10 § PBL.118 För övriga som inte omfattas av delgivnings- skyldighet räknas tiden () från den dag som infaller efter att beslutet har kungjorts i Post- och enligt 13 kap. 16 § tredje stycket PBL (se avsnitt 6.8). Av förarbe- tena framgår att bestämmelsen ska säkerställa att beslut om lov och förhandsbesked får laga kraft mot samtliga sakägare och att detta gäller oavsett om något meddelande enligt 9 kap. 41 b § PBL har skick- 2016/17:180 s. 335. 1997/98:101 s. 93 f. 117Se MÖD:s dom i mål nr P 6116-19. 118Se Högsta domstolens beslut i mål nr Ö 3380-20. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor ats eller inte.119 instämmer dock inte i denna bedöm- ning (se avsnitt 6.11.4). När överklagandetiden har löpt ut får lovet laga kraft och det är då för sent att överklaga beslutet till . Någon möjlighet för beslutsmyndigheten att på begäran av den klagande förlänga överklagandetiden finns inte. I sådana situationer bör i stället informera den som önskar överklaga att kraven på utformning av ett överklagande inte är särskilt högt ställda, utan att det räcker med en skrivelse i vilken den klagande anger vilket beslut som överklagas.120 Svar på en eventuell begäran om anstånd för att få utveckla grunderna för överklagandet ges av den överprövande instansen. Se våra överväganden i denna fråga i avsnitt 7.21.3. 6.11.3Byggnadsnämndens hantering av ett överklagande ska enligt 45 § förvaltningslagen pröva om över- klagandet har kommit in i rätt tid och om det har kommit in , ska nämnden avvisa överklagandet. Ett överklagande ska dock inte avvisas om förseningen beror på att nämnden inte har lämnat en kor- rekt underrättelse om hur man överklagar eller om överklagandet har kommit in till överinstansen inom överklagandetiden. Om inte avvisar överklagandet ska överklagan- det och övriga handlingar i ärendet skyndsamt överlämnas till över- instansen enligt 46 § förvaltningslagen. Enligt 38 § förvaltningslagen är skyldig att under vissa förutsättningar själv ändra ett uppenbart felaktigt beslut. Om myndigheten ändrar ett beslut som har överklagats, ska den överlämna även det nya beslutet till överinstansen och överklagandet ska då anses omfatta det nya beslutet (46 § andra stycket FL). Om funnit att ett överklagande har inkommit i rätt tid kan detta ställningstagande inte ifrågasättas av den instans som ska pröva överklagandet.121 2010/11:63 s. 55. 120Jfr JO 2015/16 s. 574. 121Se HFD 2018 ref. 9. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor 6.11.4Möjlighet att ansöka om återställande av försutten tid Även om ett beslut har fått laga kraft och den ordinarie överklagande- tiden har gått ut finns det under vissa förutsättningar möjlighet att angripa beslutet med s.k. extraordinära eller särskilda rättsmedel. De särskilda rättsmedel som finns att tillgå är resning, återställande av försutten tid och domvilla. I det här sammanhanget finns det skäl att kort redogöra för bestämmelserna om återställande av försutten tid. Om någon inte har överklagat inom den tid som gäller för över- klagande av en dom eller ett beslut och haft laga förfall (giltig ursäkt) för det, får efter ansökan den försuttna tiden återställas enligt 42 § ÄL och 58 kap. 11 § . Ansökan prövas, i fråga om ett beslut om bygglov av byggnadsnämnd, av Mark- och miljööverdom- stolen enligt 6 kap. 1 § lagen om mark- och miljödomstolar. Det är endast den som har rätt att överklaga det aktuella beslutet som är behörig att ansöka om återställande av försutten tid. Om det står klart att sökanden inte tillhör den klagoberättigade kretsen ska ansökan således avvisas. Om ansökan bifalls får den som ansökt om återställande av för- sutten tid en ny tid för att överklaga det aktuella beslutet. Ansökan ska ges in från det att förfallet upphörde och senast från det att överklagandetiden gick ut. Vad som utgör laga förfall finns det omfattande praxis om. Laga förfall föreligger då någon genom avbrott i den allmänna samfärd- seln, sjukdom eller annan omständighet som han eller hon inte bort förutse eller som rätten annars anser utgör giltig ursäkt, har hindrats att överklaga beslutet i rätt tid. Det är inte bara absoluta hinder som avses. Som laga förfall kan även godtas en omständighet som är av sådant slag att det inte skäligen kan krävas att parten överklagade i rätt tid (32 kap. 8 § RB).122 Praxis finns vad gäller förutsättningarna för att godta ett påstående om att ett beslut inte har kommit fram, både när det har expedierats med vanlig post och när det har expedi- erats med e-post.123 Av intresse i fråga om bygglov är framför allt vad har uttalat om expediering av bygglovsbeslut enligt 9 kap. 41 b § PBL.124 122Jfr NJA II 1943 s. 420. 123Se NJA 2012 s. 435 och NJA 2020 s. 186. 124Se NJA 2014 s. 267 p. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor Ändamålet med ett meddelande enligt 9 kap. 41 b § är att underrätta kända sakägare om ett beslut som kan ha en negativ inverkan på deras fastigheter. Det har alltså inte ansetts vara tillräckligt att underrätta dessa sakägare enbart genom kungörelsen i Post- och . Underrättelseskyldigheten är en viktig rättssäkerhets- garanti. Om någon underrättelse inte har skickats får det därför anses föreligga laga förfall vid ett för sent överklagande från en person som inte på annat sätt har fått kännedom om beslutet. Högsta domstolens avgörande innebär att om fel- aktigt inte har skickat en underrättelse enligt 9 kap. 41 b § PBL till någon har denne möjlighet att få en ny tid att överklaga beslutet om lov, förutsatt att en ansökan om återställande av försutten tid görs inom rätt tid. I praxis klargörs också bl.a. när den klagande senast bör ha lämnat ett överklagande för postbefordran för att överklagandet ska ha an- setts inkommit i rätt tid125 och att det faktum att den klagande ställt frågor till om det överklagade beslutet inom över- klagandetiden inte är tillräckligt för laga förfall för att inte överklaga beslutet inom överklagandetiden.126 6.11.5Vem har rätt att överklaga ett beslut om lov, förhandsbesked eller startbesked? Bestämmelserna om vem som har rätt att överklaga beslut enligt PBL återfinns i 13 kap. 8–15 §§ PBL. För beslut om lov och förhandsbesked gäller som huvudprincip den generella regleringen i 42 § förvaltningslagen att ett beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot (13 kap. 8 § PBL). I 13 kap. 9 § PBL tydliggörs att enbart det förhållandet att någon har underrättats eller ska ha underrättats om ett beslut enligt PBL inte ger denne rätt att överklaga ett beslut. Vidare framgår av 13 kap. 10§ PBL att ett beslut som gäller staten i egenskap av fastighetsägare eller innehavare av en särskild rätt till en fastighet får överklagas av den statliga myndighet som förvaltar fastigheten. Av 13 kap. 14 § PBL framgår att beslut om lov eller förhandsbesked inom sådana skydds- eller säkerhetsområden som avses i 9 kap. 13 § PBL får över- 125Se NJA 2019 s. 526. 126Se MÖD:s beslut i mål nr P 1570-19. Handläggning av lov- och anmälningsärenden och andra processuella frågor klagas av Transportstyrelsen, om beslutet rör en civil flygplats, Strål- säkerhetsmyndigheten, om beslutet rör en kärnkraftsreaktor eller annan kärnteknisk anläggning, och i andra fall av Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Startbesked får enligt 13 kap. 15 § PBL endast överklagas av sökan- den eller anmälaren i ärendet. Nedan beskrivs närmare om förutsättningar för överklagande i de olika situationerna. Huvudregel för lov och förhandsbesked Av 13 kap. 8 § PBL framgår att bestämmelser om vem som får över- klaga beslut bl.a. om lov och förhandsbesked finns i 42 § förvaltnings- lagen. Bestämmelsen är en huvudregel som följs av vissa förtydligande bestämmelser om statens möjligheter att överklaga bl.a. beslut om lov (13 kap. 10 och 14 §§ PBL). Bestämmelsen i 42 § förvaltningslagen har i sak samma innebörd som den bestämmelse om rätt att överklaga som fanns förvaltningslag.127 Den omfattande och utvecklade rättspraxis som finns i fråga om vem som får överklaga ett förvaltningsbeslut gäller därför fortfarande. Genom uttrycket den som beslutet angår klargörs att den som överklagar ett beslut måste ha ett visst intresse i saken för att över- klagandet ska tas upp till prövning av en högre instans. Man brukar säga att klaganden ska vara saklegitimerad.