sou · H9B356 · 2022-01-01 00:00:00 — Detta förutsätter att fastställelsen skett genom bekräf- telse eller domstolsavgörande och att övriga förutsättningar för erkännande av fastställelsen är uppfyllda. Finns det ingen sådan fast- 2Se avsnitt 3.6 och 3.7 ovan. 3Se bl.a. , Surrogatmoderskap och genus – särskilt ur tilltänkt mors per- spektiv i Livsfellesskap – rettsfellesskap, festskrift till , 2021, s. 271. Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … ställelse kan, enligt samma lag, faderskapet till barnet numera fast- ställas i även om barnet har hemvist utomlands, bl.a. om det påstås att barnet tillkommit med mannens spermier (3 a § och 5 § andra stycket). Bestämmelserna i lagen om internationella faderskapsfrågor tillämpas också för samkönade manliga par som blivit föräldrar till ett barn i utlandet efter surrogatarrangemang, alltså även i fråga om faderskap för den man som inte har någon genetisk koppling till barnet. Det har i dessa sammanhang prövats om den utländska sta- tusdomen avseende faderskap ska kunna underkännas med stöd av ordre public-förbehållet. Det har i flera hovrättsfall konstaterats att det inte strider mot ordre public att erkänna sådana faderskap efter surrogatarrangemang utomlands (se avsnitt 5.4.4 ovan). Frågan har inte prövats av . I de fall ett barn kommit till efter ett surrogatarrangemang utom- lands kan faderskapet alltså ofta erkännas eller fastställas i . Medan faderskapet således ofta kan fastställas för den tilltänkta fa- dern (eller fäderna) anses surrogatmodern fortfarande som barnets mor i , trots att hennes avsikt typiskt sett inte varit att bli mor till barnet och att hon rättsligt inte betraktas som barnets mor i ur- sprungslandet. En tilltänkt moder har inte samma möjlighet som en tilltänkt fader att få ett utländskt föräldraskap erkänt i . Den tilltänkta modern är i stället hänvisad till att inleda ett adoptions- ärende. Detta gäller oavsett vilket föräldraskapsbegrepp som an- vänds i det andra landet. Detta gäller också oavsett om ett annat land där kvinnan bott, men barnet inte fötts, skulle ha erkänt moder- skapet för den tilltänkta modern. Senast frågan om att erkänna utländska moderskap efter surro- gatarrangemang utomlands övervägdes gjordes bedömningen att det inte skulle införas någon sådan möjlighet (se SOU 2016:11 och avsnitt 5.6 ovan). Konsekvenser av att det saknas reglering I takt med en allt mer internationell arbetsmarknad, bättre kommu- nikationer och globaliseringen i övrigt ökar antalet familjer som flyt- tar mellan länder. Som en följd av en ökad rörlighet över gränserna kan det förutses att en del familjer som flyttar till har fått Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … barn efter surrogatarrangemang i ett annat land, där den tilltänkta modern också betraktas som mor till barnet rättsligt sett. För en familj som flyttar till i ett sådant fall innebär av- saknaden av bestämmelser som gör det möjligt att här göra gällande ett moderskap som har fastställts i utlandet att det enbart är den kvinna som har fött barnet som kan anses vara barnets mor. I många fall har den kvinnan inte haft någon relation till barnet . Den tilltänkta modern kan inte anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 § eller enligt den reglering som föreslås i kapitel 4, eftersom kvinnan inte är gift eller sambo med den kvinna som fött barnet. Om barnet har tillkommit efter ett surrogatarran- gemang, måste alltså den kvinna som i hemlandet anses vara barnets rättsliga mor adoptera barnet för att anses som barnets rättsliga för- älder i . Att ett barn vid familjens flytt till initialt förlorar en rätts- lig förälder kan innebära en risk för att barnet hamnar i en rättsligt osäker situation. I fråga om svenska medborgare som har hemvist utomlands kan det utländska moderskapets bristande giltighet i Sve- rige ha betydelse för barnets möjlighet att bli svensk medborgare och förvärva namn enligt svenska regler. Följden av att utländska moderskap i dessa situationer inte gäller eller erkänns i blir att det, trots förekomsten av t.ex. en ut- ländsk dom och en etablerad familjerelation i utlandet, måste inledas ett adoptionsförfarande när familjen flyttar hit. Detta kan krävas även om barnet har vuxit upp tillsammans med de tilltänkta föräld- rarna och man har levt som en familj . Om en adoptions- ansökan kan tas upp är det inte säkert att den kan bifallas (se mer i kapitel 7). Ett adoptionsförfarande kan dessutom vara mer invecklat och ta än om det utländska moderskapet skulle erkännas eller vara giltigt i på annat sätt. Nuvarande lagstiftning bör ändras Det är ett faktum att surrogatarrangemang förekommer legalt i ett flertal länder och stater . Det är angeläget att den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen i utvecklas i takt med samhället i övrigt.4 Lagstiftningen behöver vara utformad så att 4Se t.ex. prop. 2020/21:176, s. 25 och prop. 2017/18:121, s. 31. Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … den allt mer ökande rörligheten över gränserna kan hanteras utan att det leder till nackdelar för barnet. I de fall de berörda parterna har haft sin huvudsakliga anknytning till ett annat land framstår de ovan beskrivna konsekvenserna inte som rimliga. Det bör i svensk rätt finnas en tydlig och förutsebar ordning för att ta emot barn i och säkerställa att barnet har rättsliga företrädare. Barn som flyttar till ska inte riskera att rättsligt sett förlora en förälder och föräldrar ska inte riskera att förlora den rättsliga relationen till sina barn. Det bör utifrån ett barn- rättsperspektiv – framför allt barnets intresse av rättssäkerhet och trygghet – finnas möjlighet att i dessa situationer erkänna en ut- ländsk fastställelse av moderskap efter ett surrogatarrangemang. Den nuvarande rättsordningen medför vidare att tilltänkta fäder och tilltänkta mödrar behandlas olika, vilket inte framstår som moti- verat i dessa fall. Lagen om internationella faderskapsfrågor har moderniserats för att tillgodose barns behov av rättsliga företrädare. Tilläggsbestämmelser har införts bl.a. för att omfatta de fall då två kvinnor får barn tillsammans (6 a §) och de fall då en man blivit far efter ett surrogatarrangemang utomlands där hans spermier använts vid den assisterade befruktningen (3 a § och 5 § andra stycket). Det finns anledning att i samma syfte göra ytterligare anpassningar av lagen för att också täcka in vissa fall av utländska moderskap. Utgångspunkten i det följande är alltså att utländska rättsliga för- äldraskap för den tilltänkta modern bör kunna gälla i när en familj som har haft sin huvudsakliga anknytning till ett annat land flyttar till . Utgångspunkter för nya bestämmelser om utländska moderskap Det finns olika rättsliga vägar för att åstadkomma ett moderskap som gäller i och som grundas på ett utländskt moderskap. Ett så- dant sätt är att svenska myndigheter fastställer ett moderskap i Sve- rige genom en tillämpning av utländsk rätt. Utredningen bedömer dock en sådan ordning som alltför opraktisk. Det kan vara kompli- cerat för svenska myndigheter att få kännedom om innehållet i ut- ländsk rätt vid en viss relevant tidpunkt och att på ett korrekt sätt materiellt pröva förutsättningarna enligt den utländska lagstift- Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … Utredningsdirektiven anvisar inte heller ett sådant alternativ (se Bilaga 1, s. 322). Utredningen kommer därför i det följande överväga om det i stäl- let bör införas andra internationellt privaträttsliga regler om utländ- ska moderskap. Det gäller frågan om en kvinna som anses vara bar- nets mor på grund av utländsk lag också bör kunna anses vara barnets mor i . Det gäller även frågan om att erkänna utländska moderskap för en kvinna när moderskapet har fastställts genom dom eller bekräftelse i ett annat land. Under alla förhållanden måste det ställas upp grundläggande formella krav för att sådana moderskap ska gälla här (liksom för utländska faderskap och föräld- raskap motsvarande 1 kap. 9 § ). Även detta kommer att behandlas nedan. Som utredningen också återkommer till är det dessutom nödvändigt att regleringen utformas så att inte svensk materiell rätt kringgås. Ett utländskt moderskap bör kunna gälla i om vissa for- mella krav är uppfyllda. När ett utländskt moderskap blir gällande här med stöd av internationellt privaträttsliga regler ska svenska myndigheter inte ompröva det rättsliga föräldraskapet i sak. En kon- sekvens av sådana bestämmelser är att det blir möjligt att i betraktas som rättslig förälder, även om ett sådant föräldraskap inte hade kunnat åstadkommas enligt materiell svensk rätt. Detta kan innebära att sådana värderingar som präglar vår lagstiftning inte fullt ut kommer att kunna upprätthållas. Som exempel kan nämnas att det kanske inte alltid är möjligt för barnet att få kännedom om en do- nator. Det går inte heller att ställa upp materiella villkor eller kon- trollera villkoren för den assisterade befruktningen. Samma sak gäl- ler dock vid erkännande av andra typer av utländska föräldraskap, såsom utländska faderskapsfastställelser efter assisterad befruktning i utlandet. Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … 6.2.2Moderskap efter surrogatarrangemang i situationer då kvinnan haft huvudsaklig anknytning till ett annat land Moderskap på grund av utländsk lag Förslag: Ett utländskt moderskap för den kvinna som inte har fött barnet och som inte heller har haft en relation med barnets mor ska under vissa förutsättningar gälla i , om det följer av lagen i den stat där barnet föddes och det inte är uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen. Bedömning: Det behövs inte någon särskild domsrätts- eller lag- valsregel eller en särskild regel om litis pendens. I vissa länder, t.ex. och , kan det rättsliga moder- skapet uppstå direkt med stöd av lag. I dessa länder följer av lag att de tilltänkta föräldrarna är barnets rättsliga föräldrar (i stället för surrogatmodern och hennes eventuella partner) från det att den assisterade befruktningen skett. Surrogatmodern har ingen rätt att åberopa rättsligt föräldraskap till barnet. I de nämnda länder- na ska barnet inte heller vara surrogatmoderns genetiska barn, utan donerade ägg eller ägg från den tilltänkta modern ska ha använts vid befruktningen. Om uppställda villkor följts och ett korrekt underlag presenteras, anges de tilltänkta föräldrarna som rättsliga föräldrar i barnets födelsebevis efter det att barnet fötts. Surrogatmodern har ingen rättslig koppling till barnet. I dessa länder får de tilltänkta föräldrarna alltså i regel inget dom- stolsavgörande som underlag för det rättsliga föräldraskapet. Famil- jer ska kunna flytta till från länder där sådana surrogatarrange- mang förekommer utan att barnet ska förlora en förälder rättsligt sett (eller föräldrarna förlora den rättsliga relationen till sina barn). Därför är det nödvändigt att införa en bestämmelse om giltigheten av utländska moderskap på grund av utländsk lag. Att den kvinna som fött ett barn räknas som barnets mor är en internationellt giltig regel som gäller också i utan särskilt lagstöd. I många länders rättsordning finns, liksom i svensk rätt, en presumtion för att den man som kvinnan var gift med är barnets far. Det kan även förekomma presumtioner om att en kvinna som var gift med modern är barnets förälder. Moderskap kan också följa Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … av utländsk lag för en kvinna som inte fött barnet och som inte heller hade en relation med den som fött barnet (även om det inte baseras på en presumtion). Det bör därför införas en regel om att en kvinna som i en annan stat anses som barnets mor trots att hon inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den kvinna som fött barnet anses som barnets mor även i , om det följer av lagen i den stat där barnet föddes. Den särskilda bestämmelsen om moderskap bör avse moderskap som uppkommit enligt lagen i det land där barnet föddes. Den assisterade befruktningen torde regelmässigt också ha skett i det landet och den födande kvinnan ha haft hemvist där. Att i stället knyta regeln till det land där barnet blir medborgare eller får hemvist är däremot inte lämpligt, eftersom dessa frågor kan vara beroende av hur det rättsliga föräldraskapet för de tilltänkta föräldrarna kommer till stånd i det andra landet. Som ska behandlas särskilt nedan be- höver härutöver ytterligare ett kvalificerat anknytningskrav ställas upp med avseende på de tilltänkta föräldrarna. Om tillämpningen av utländsk lag skulle leda till ett resultat som är oförenligt med svensk rättsuppfattning, bör vidare det s.k. ordre public-förbehållet kunna hindra en tillämpning av bestämmelsen i . har bedömt att det inte strider mot ordre public att erkänna ett utländskt moderskap för den kvinna som inte fött barnet och inte heller hade en relation till den födande kvinnan. Om ett utländskt moderskap som följer direkt av utländsk lag ska gälla i , bör det krävas att det framgår av den utländska rätts- ordningen att den tilltänkta modern anses som barnets enda rättsliga mor i det landet och att den födande kvinnan därmed inte anses som mor till barnet. I annat fall skulle det enligt utredningens bedömning kunna stå i strid med ordre public-förbehållet att moderskapet blir gällande i . Den internationellt giltiga moderskapsprincipen skulle då vara tillämplig vid sidan om lagregeln, vilket inte är lämpligt. När ett barn flyttar med sin familj till bör den nya regeln innebära att moderskapet kan registreras i den svenska folkbok- föringen, om det framgår av ett intyg eller registerutdrag att perso- nen anses som barnets rättsliga förälder på grund av lagen i det land där barnet föddes. Liksom redan gäller för utländska faderskap, bör inte en uppgift i barnets födelsebevis utan ytterligare underlag god- tas. En sådan registrering bör förutsätta säker information om inne- hållet i den utländska lagstiftningen som pekar ut kvinnan eller man- Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … nen som barnets rättsliga föräldrar. Sådan information kan sannolikt ofta inhämtas från en myndighet i det andra landet eller verifieras exempelvis genom den svenska ambassaden i det land som det rör. Innan det finns ett tillräckligt tydligt underlag, bör föräldraskapet inte registreras i folkbokföringen på denna grund. Om en registrer- ing inte kan ske, kan adoptionsförfarandet i stället bli aktuellt för att åstadkomma ett rättsligt föräldraskap i . I lagen om internationella faderskapsfrågor finns bestämmelser som gäller fastställelse och hävande av faderskap i internationella situationer (se 3–6 §§). Av intresse nu är bestämmelserna i 4 § som gäller svensk domstols domsrätt och 5 § som gäller tillämplig lag vid prövning av en talan vid svensk domstol om fastställande av fader- skap eller om hävande av ett faderskap som gäller enligt 2 §. Utred- ningen föreslår ovan att dessa bestämmelser ska bli tillämpliga på i princip samma sätt beträffande föräldraskap för den kvinna som inte fött barnet men som blivit förälder till barnet i utlandet och som var moderns make eller sambo (se kapitel 4). Motsvarande bestämmel- ser bör enligt utredningens uppfattning dock inte omfatta även mo- derskap för den kvinna som inte har fött barnet och som inte heller har haft en relation med barnets mor. Skälet är att den typen av moderskap inte kan fastställas eller prövas enligt svensk lag. Efter- som ett sådant moderskap uppkommit i utlandet och måste prövas enligt utländsk rätt, bör en tvist om moderskapet i första hand prövas i det land där moderskapet uppkommit. Detta utesluter inte att en fastställelsetalan enligt regler i och för sig kan föras i (se avsnitt 3.2.1 ovan). Det bör enligt utredning- ens uppfattning dock inte införas någon särskild domsrätts- eller lagvalsregel för dessa fall. Därmed behöver inte heller bestämmelsen om litis pendens i 10 § ändras. Faderskap på grund av utländsk lag Förslag: Ett utländskt faderskap för den man som i en annan stat anses som far till ett barn efter en insemination eller befruktning utanför kroppen av en kvinna som inte var mannens make eller sambo ska som utgångspunkt gälla i , om det följer av la- gen i den stat där barnet föddes och det inte är uppenbart oför- enligt med grunderna för den svenska rättsordningen. Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … Rättsligt föräldraskap för den tilltänkta fadern till ett barn som har fötts i utlandet kan, på samma vis som för den tilltänkta modern, följa på grund av innehållet i utländsk lag. Det kan härvid röra sig om faderskap för en man vars spermier använts vid den assisterade befruktningen och som således har en genetisk koppling till barnet. Det kan också vara fråga om faderskap för en man vars spermier inte har använts och som således saknar genetisk koppling till barnet. Enligt 2 § lagen om internationella faderskapsfrågor ska den man som är eller har varit gift med barnets mor anses som barnets far i , om det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist, eller – om barnet inte har någon far enligt lagen i den staten –om det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev med- borgare. Bestämmelsen tar bara sikte på utländska faderskapspre- sumtioner på grund av äktenskap med barnets mor (den kvinna som fött barnet). Den omfattar inte situationen att ett barn fötts genom ett surrogatarrangemang i utlandet. När ett barn har tillkommit med mannens spermier i utlandet, finns möjlighet att fastställa fader- skapet i genom dom eller bekräftelse. I fråga om en man vars spermier inte har använts och som inte heller hade någon relation till den födande kvinnan, kan dock faderskapet inte fastställas på detta sätt i . För att regleringen ska kunna tillämpas lika i förhållande till både barnets tilltänkta mor och barnets tilltänkta far bör samma regel som för moderskap på grund av utländsk lag gälla också för faderskapen. Det bör därför införas en regel om att en man, som i en annan stat anses som far till ett barn efter en befruktning utanför kroppen av en kvinna som inte var mannens make eller sambo, anses som barnets far i om det följer av lagen i den stat där barnet föddes. Tan- ken är att en sådan regel ska avse faderskap när den tilltänkta fadern inte haft någon relation med den födande kvinnan, oavsett om det finns en genetisk koppling till barnet eller inte. Såvitt gäller den man vars spermier har använts vid den assisterade befruktningen är det, på samma sätt som tidigare, också möjligt att få faderskapet prövat och fastställt i (se 3–6 §§ i lagen om internationella fader- skapsfrågor, särskilt 3 a § och 5 § andra stycket som gäller när barnet har hemvist utomlands). Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … Om tillämpningen av utländsk lag skulle leda till ett resultat som är oförenligt med svensk rättsuppfattning, bör det s.k. ordre public- förbehållet kunna hindra en tillämpning av bestämmelsen i . Erkännande av utländska domstolsavgöranden avseende moderskapsfastställelser Förslag: En utländsk domstolsfastställelse av moderskap för den kvinna som inte har fött barnet och som inte heller har haft en relation med barnets mor ska som utgångspunkt gälla i om det inte är uppenbart oförenligt med grunderna för den sven- ska rättsordningen att erkänna avgörandet. För att ett sådant utländskt domstolsavgörande ska erkännas krävs att det har fått laga kraft och att den utländska domstolen har haft en godtagbar grund för att handlägga målet. Det utländ- ska avgörandet ska dock inte gälla om svaranden inte har haft rim- liga möjligheter att föra sin talan i processen. Avgörandet ska inte heller gälla om det strider mot ett annat domstolsavgörande eller en annan fastställelse av moderskapet som gäller här i landet eller om det pågår ett konkurrerande förfarande. Frågan om ett ut- ländskt avgörande är giltigt i ska kunna prövas av domstol. I flera länder fastställs moderskap genom ett avgörande från en dom- stol eller ett liknande offentligt organ (se avsnitt 5.3). Eftersom det knappast är möjligt att ändra familjerättslig status varje gång man passerar en gräns, är det opraktiskt och besvärligt för de berörda när konstituerande utländska statusdomar som fastslår en familjerättslig relation inte erkänns i en annan stat än där de har med- delats. I undantagsfall har det ansetts finnas ett utrymme att erkänna sådana domar även utan stöd i lag förutsatt att erkännandet inte stri- der mot ordre public.5 I de fall parterna har haft en stark anknytning till domstolslandet och de materiella frågorna prövats utifrån förhållandena och utifrån lagstiftningen i det landet, kan det finnas sär- skilt goda skäl att respektera och erkänna det utländska domstols- avgörandet utan att de materiella frågorna omprövas här. 5Jfr NJA 2019 s. 504, p. 12, och , Svensk internationell privat- och processrätt, 9 uppl. 2020, s. 123 f. och prop. 1984/85:2 s. 12 f. Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … hänger också samman med att svensk domstol ofta skulle ha saknat domsrätt i de aktuella fallen. I de fall då det redan finns en utländsk dom men svensk domsrätt ändå skulle föreligga torde en svensk domstol i allmänhet ha sämre möjlighet än den utländska att utreda och bedöma saken (jfr prop. 1985/85:124, s. 12 och 28). Detta är ytter- ligare skäl som talar för att det bör finnas en möjlighet att erkänna vissa utländska domstolsavgöranden avseende moderskap. I de allra flesta fall måste frågan anses ha blivit betryggande hanterad genom att den prövats av en domstol i ett avgörande som fått laga kraft. Utgångspunkten bör därmed vara att ett utländskt domstols- avgörande som har fått laga kraft ska gälla i när det avser fastställande av moderskap för den kvinna som inte har fött barnet och som inte heller har haft någon relation till den som fött barnet i de fall då kvinnan (och hennes familj) flyttar till . Det bör dock, liksom vid erkännande av andra domstolsavgöranden, uppstäl- las en del formella krav. Till att börja med bör det krävas att det fanns en godtagbar grund för den utländska domstolen att handlägga målet. Den utländska domstolen bör anses behörig i de fall där en svensk domstol i en motsvarande situation skulle ha ansetts behörig. Har den utländska domstolen prövat frågan om moderskapet avseende parter som inte haft tillräcklig anknytning till det landet, bör alltså avgörandet inte erkännas i . Surrogatmoderns, barnets eller en annan genetisk förälders koppling till domstolslandet kan förstås alltid grunda en sådan godtagbar behörighet. Vidare bör de vägransgrunder som gäller för utländska faderskaps- avgöranden gälla (se 7 § andra stycket i lagen om internationella faderskapsfrågor). Vägransgrunderna avser allvarliga brister i det ut- ländska förfarandet, konflikter med andra avgöranden och konkurre- rande rättegångar. Det innebär att avgörandet inte ska erkännas om inte tillräckliga rättssäkerhetsgarantier har iakttagits, om avgörandet strider mot ett svenskt avgörande eller i vissa fall om det pågår en annan rättegång (jfr prop. 1984/85:124, s. 29 f.). Såvitt utredningen har erfarit framgår det vanligtvis av det ut- ländska domstolsavgörandet att den födande kvinnan rättsligt har ersatts av den tilltänkta modern; det rättsliga förhållandet mellan barnet och den födande kvinnan har alltså upphävts. För att en moder- skapsfastställelse ska erkännas bör det framgå av det utländska dom- stolsavgörandet att den kvinna som fött barnet inte längre betraktas Föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit … som barnets rättsliga förälder. Om rättsförhållandet till den födande kvinnan är oklart efter att den andra kvinnan förklarats som rättslig mor, bör detta i vissa fall kunna utgöra grund för att vägra erkän- nande med stöd av ordre public. Den internationellt giltiga moder- skapsprincipen skulle då vara tillämplig och i är föräldraskap för fler än två personer inte möjligt.