sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — De offentligfinansiella konsekvenserna av de förslag som lämnas ska beräknas. Om kostnader för det allmänna förväntas öka ska förslag till finansiering redovisas. Ut- redaren ska beskriva konsekvenserna för byggandet eller anordnandet av nya bostäder. Utredaren ska vidare beskriva förslagens konsekvenser ur ett landsbygdsutvecklingsperspektiv. Beskrivningen av förslagens miljö- mässiga aspekter ska omfatta relevanta nationella miljömål och omfatta konsekvenserna för människors hälsa och säkerhet. Utredaren ska dess- utom beskriva förslagens konsekvenser ur ett digitaliseringsperspektiv. Vad gäller utredningens arbetsformer, beskrivs dessa i avsnitt 2.3. 9.3Allmänt om krav på konsekvensutredning Bestämmelser om konsekvensberäkningar och andra konsekvens- beskrivningar finns i kommittéförordningen (1998:1474) och i för- ordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Av kommittéförordningen framgår att om ett betänkande inne- håller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet (15 a §). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förord- ningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Av 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning innehålla: 1.en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, 2.en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, 3.uppgifter om vilka som berörs av regleringen, 4.uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutande- rätt grundar sig på, 5.uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regler- ingen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de över- vägda regleringsalternativen, 6.en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Euro- peiska unionen, och 7.en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Om regleringen kan få effekter av betydelse för företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvens- utredningen, utöver vad som följer av 6 § och i den omfattning som är möjlig, innehålla en beskrivning av (7 §): 1.antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen, 2.vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, 3.vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för före- tagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, 4.vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkur- rensförhållandena för företagen, 5.hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka före- tagen, och 6.om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas ut- formning. De krav på innehåll som följer av 6 och 7 §§ förordningen om kon- sekvensutredning vid regelgivning redovisas nedan. 9.3.1En beskrivning av problemet och vad vi vill uppnå Syftet med utredningen framgår av våra direktiv (se avsnitt 2.2). Direktiven i sin helhet återfinns i bilagan. En övergripande beskrivning av problembilden finns som sagt i våra direktiv (se avsnitt 2.2) och i övrigt i kapitel 7. I kapitel 4–6 åter- finns våra detaljerade beskrivningar av utmaningarna kopplade till nuvarande regelverk. Här kan kort sammanfattas att utmaningarna i huvudsak är en följd av tillämpningsproblem med nuvarande regler i 9 kap. PBL och 6 kap. PBF. Dessa kapitel innehåller bestämmelser om krav på lov och anmälan, förutsättningarna för lov samt handläggningsregler för ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan. Bestämmelserna upp- fattas i allmänhet som onödigt komplexa, administrativt betungande och i vissa delar också som inkonsekventa. Vissa utmaningar i ett europarättsligt perspektiv finns också avseende bestämmelserna om överklagande av beslut om lov och startbesked i 13 kap. PBL. 9.3.2En beskrivning av alternativa lösningar Av direktiven följer att syftet med utredningen är att göra en syste- matisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov och att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk, som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett lång- siktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. Därutöver syftar utred- ningen till att reglerna ska underlätta bostadsbyggande och lands- bygdsutveckling samt stämma med . Nedan följer en övergripande beskrivning av vilka alternativa lös- ningar vi har övervägt, konsekvenserna av de olika alternativen, en jämförelse mellan dessa samt vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd (det s.k. nollalternativet). De närmare över- vägandena kring alternativa lösningar återfinns i kapitel 7. Ett alternativ till våra förslag vore att låta befintligt regelverk fort- sätta gälla i oförändrat skick – ett s.k. nollalternativ. Fördelen med att inte göra några ändringar i regelverket skulle kunna vara att und- vika ytterligare förändringar i ett regelverk som det senaste decen- niet redan har ändrats ett stort antal gånger. Nollalternativet skulle på detta minska risken för ytterligare ”ändringströtthet” hos många av de som tillämpar regelverket, i första hand hos de som arbetar med plan- och byggregelverket vid landets byggnadsnämnder. En konsekvens av ett sådant alternativ skulle dock bli att de bris- ter som har uppmärksammats skulle kvarstå. Mot bakgrund av att en bred översyn av regelverket enligt direktiven är den enskilt viktigaste insatsen för att åstadkomma ändamålsenliga förenklingar gör vi be- dömningen att nollalternativet inte är aktuellt. Endast förändra vissa bestämmelser Det övergripande syftet med vårt uppdrag är en systematisk översyn av hela den del av plan- och byggregelverket som avser lov och an- mälan. Vi har identifierat ett förhållandevis omfattande regelförenk- lingsbehov av i första hand 9 kap. PBL och 6 kap. PBF. Vårt förslag innebär att dessa regler och de regler som har nära koppling till dessa behöver ändras i ett sammanhang. Naturligtvis går det att genomföra flera av förslagen separat genom ändringar i det nuvarande regelverket. Att endast gå vidare med några enskilda ändringar i nuvarande regel- verk skulle dock leda till att poängen med den nya strukturen, enkel- heten i våra förslag och syftet med att se över regelverket samlat skulle gå förlorad. Om sådana mindre förändringar i nuvarande regel- verk dessutom skulle göras vid flera olika tillfällen skulle detta också ytterligare spä på den ”ändringströtthet” som redan uttalas av de som ska tillämpa regelverket. Vi förordar alltså starkt att våra förslag genomförs som en helhet. I våra förslag har vi sett det som särskilt viktigt att tydliggöra skill- naderna mellan lov och anmälan. För att hålla regleringen så enkel och lättöverskådlig som möjligt har vi valt att föreslå att bestämmel- serna om krav på lov, förutsättningar för lov och handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked bör regleras på lagnivå, medan bestämmelserna om krav på anmälan och handläggningen av ärenden om anmälan bör regleras på förordningsnivå. En alternativ lösning vore att, såsom delvis gäller , låta om- fattningen av anmälningsplikten och bestämmelserna om handlägg- ningen av anmälningsärenden också framgå av 9 kap. PBL. En fördel med ett sådant alternativ vore att regleringen om krav på lov och anmälan då skulle vara samlad på ett och samma ställe. Lagrådet framförde vid införandet av de s.k. attefallsåtgärderna (nu- varande 9 kap. 4 a–e §§ PBL) att den då föreslagna anmälningsplikten var av sådan betydelse för enskilda att den borde framgå av PBL, men detta genomfördes inte för att följa tidigare principer och hålla regel- verket konsekvent.2 Vi bedömer att en nackdel med att även reglera den nu föreslagna, till byggtekniska egenskapskrav avgränsade, an- mälningsplikten i PBL skulle vara att 9 kap. PBL då skulle bli ännu mer omfattande och mindre överskådligt. Dessutom skulle struktu- ren i 9 kap. PBL bli inkonsekvent eftersom förutsättningarna för an- mälningspliktiga åtgärder inte framgår av 9 kap. PBL, på sätt som de gör för lovärenden, utan av 10 kap. PBL. Vidare är ett stort antal av de handläggningsregler som framgår av 9 kap. PBL, och som gäller för lovärenden, inte tillämpliga i ärenden om anmälan. Ärenden om anmälan motsvarar knappt en fjärdedel av den sammanlagda mängden ärenden om lov, förhandsbesked och an- mälan (se avsnitt 9.4.1 och tabell 9.2 och 9.3). Med vårt förslag blir antalet åtgärder som ska prövas genom en anmälan färre än . Vidare föreslår vi att prövningen av anmälningsärenden bör begränsas till en kontroll av att det finns förutsättningar att uppfylla de tek- niska egenskapskraven. Även dessa skillnader mellan ärendetyperna –både avseende antal och prövningsram – talar för en reglering på olika författningsnivå. Ett ytterligare skäl för att reglera krav på anmälan på förordnings- nivå och inte på lagnivå är att reglering på förordningsnivå är enklare att uppdatera i takt med bl.a. den tekniska utvecklingen i samhället. Vidare överensstämmer en reglering av krav på anmälan på förord- ningsnivå med andra motsvarande regleringar på närliggande rätts- områden, exempelvis på det miljörättsliga området. Mängden bestämmelser i regleringen Sammantaget är bestämmelserna om lovplikt och förhandsbesked, förutsättningar för lov och förhandsbesked och handläggningen av ärendena många, såväl i dagens 9 kap. PBL som i vårt förslag till nytt Bestämmelserna kompletteras också, både och med vårt förslag, av ytterligare bestämmelser i 6 kap. PBF. 2013/14:127 s. 35. Vi har övervägt att, på motsvarande sätt som gäller för regleringen om detaljplaner och områdesbestämmelser i 4 och 5 kap. PBL, dela upp reglerna om lovplikt, förutsättningarna för lov respektive hand- läggningen av sådana ärenden i flera kapitel i PBL eller att flytta samtliga handläggningsregler till förordningsnivå. Fördelen med båda dessa alternativ vore att antalet bestämmelser per kapitel i PBL skulle bli färre och regelverket bli mer åskådligt på övergripande nivå. En nackdel med alternativet att dela upp bestämmelserna i flera kapitel i PBL skulle vara att dessa kapitel då skulle behöva förses med bokstavsbeteckningar, vilket helst bör undvikas, som antalet bestämmelser ändå inte skulle bli färre. I syfte att få en god översikt över bestämmelserna i föreslagna 9 kap. PBL har vi i stället valt att införa fler underrubriker än vad som finns i nuvarande regelverk. En nackdel med alternativet att flytta samtliga handläggningsregler, dvs. även de för lovärenden, till förordningsnivå skulle vara att flera frågor, som traditionellt har varit föremål för riksdagsskrivelser, på ett mindre lämpligt sätt då i stället skulle ankomma på regeringen att besluta om. En annan struktur för lovplikten Vårt förslag för lovplikten bygger på att huvudreglerna ska vara så pass precisa och så generella att detaljerade undantag i största möjliga utsträckning kan undvikas. Bakgrunden till denna utgångspunkt är att den stora förekomsten av undantag i nuvarande lovpliktsreglering upplevs vara en av huvudorsakerna till att regel- verket är svårt att förstå och tillämpa. Även med denna ambi- tion går det dock inte att helt undvika undantag i regleringen, se mer om detta i avsnitt 7.5. En alternativ lösning vore att som utgå från en mer omfatt- ande huvudregel för byggnader och behålla en stor mängd undantag från denna. Mot bakgrund av dagens tillämpningsproblem (se av- snitt 7.5.1) har vi dock valt att inte utforma våra förslag på detta sätt. För att helt undvika undantagsbestämmelser skulle ett ytterligare alternativ kunna vara att i stället utöka antalet huvudregler så att dessa motsvarar varje specifik lovpliktig åtgärd. En fördel med en sådan lösning skulle kunna vara att tillämparen då endast behöver hitta ”sin” åtgärd i regleringen. Ett sådant alternativ skulle dock resultera i ett stort antal mycket detaljerade bestämmelser som skulle uppfattas som en lång uttömmande lista. Vi har gjort bedömningen att en så- dan reglering skulle vara olämplig rent författningstekniskt. Vi har också gjort bedömningen att en sådan lista skulle bli problematisk i förhållande till den pågående samhällsutvecklingen och att det med en sådan reglering skulle finnas en risk att ”nya åtgärdstyper” skulle hamna i en gråzon i vilken det skulle vara oklart om åtgärden omfat- tas av krav på lov eller inte. Detta kan jämföras med de utmaningar som finns med uppräkningen av lovpliktiga anläggningar i nuvarande 1 § PBF (se avsnitt 7.7.1) och det detaljerade tyska regelverket och utmaningarna med detta (se avsnitt 3.4.3). Vi har också övervägt att införa en ytterligare typ av bygglov, under arbetsnamnet ”expresslov”, för vissa enklare åtgärder. För- delen med en sådan uppdelning skulle vara att det genom namnet och specialregleringen skulle bli tydligare att färre förutsättningar skulle behöva uppfyllas för att få lov för dessa åtgärder. Eftersom vi har valt att föreslå lovfrihet för flertalet enkla åtgärder har dock poängen med en sådan differentierad reglering minskat. Om vi hade valt att föreslå en sådan differentierad reglering parallellt med våra övriga förslag skulle det i stället ha kunnat medföra en olämplig kom- plexitet i regelverket. Vid utformningen av strukturen för lovplikten i nya 9 kap. PBL har vi landat i att lovpliktens omfattning bör hänga samman med bl.a. inom vilket område åtgärden ska vidtas. Mest långtgående krav på lov gäller enligt våra förslag för åtgärder som ska vidtas i s.k. värdefulla områden och nära gräns. Även inom s.k. skyddade områ- den ska lovplikten i vissa hänseenden vara utökad. Bestämmelserna om utökade krav på lov i dessa områden har samlats på ett ställe i vårt förslag till nytt 9 kap. PBL, efter bestämmelserna med de huvudregler för lovplikten som gäller när åtgärder vidtas inom övriga områden. Vi har övervägt andra alternativa utformningar av 9 kap. PBL. En sådan alternativ utformning vore att, på sätt som , reglera om krav på lov nära gräns i anslutning till huvudregeln för respektive åtgärd. En fördel med en sådan utformning vore att regleringen för den specifika åtgärden skulle bli mer samlad. Nackdelarna med en sådan reglering, och som vi tycker överväger fördelarna, vore att be- stämmelserna om lovplikt nära gräns då skulle behöva upprepas i ett stort antal bestämmelser. Regleringen av åtgärden skulle dessutom ändå inte bli fullständig eftersom det fortfarande skulle kunna finnas en utökad lovplikt enligt bestämmelserna om värdefulla respektive skyddade områden. Att samla bestämmelserna om krav på lov nära gräns ihop med bestämmelserna för de övriga områden där utökad lovplikt finns har klara fördelar enligt vår bedömning. Användning av olika termer och uttryck En särskild utmaning vid utformningen av de nya lovpliktsbestäm- melserna har varit vilka termer och uttryck som bör användas för de olika åtgärderna och om nya definitioner bör införas och befintliga definitioner ändras, se mer om detta i avsnitt 7.4 och 7.25. Som exempel kan nämnas att dagens huvudregel för bygglovs- plikten avser alla byggnadstyper. När vi har skissat på en mer specifik lovplikt för komplementbyggnader respektive andra byggnader har det varit komplicerat att det inte finns någon samlad term för dessa ”andra byggnader”, som alltså inte är komplementbyggnader. Vi har övervägt att benämna dem ”huvudbyggnad” och skissade in- ledningsvis också på en legaldefinition för denna term. Med tanke på den innebörd av termen huvudbyggnad som har utvecklats i praxis och att den byggnad som är en tomts huvudbyggnad dessutom kan variera stannade vi dock för att i stället föreslå att lovplikts- regleringen för byggnad delas in i en sådan som avser komplement- byggnad (där vi föreslår att termen komplementbyggnad även inne- fattar komplementbostadshus) och en sådan som avser en byggnad som inte är en komplementbyggnad (se avsnitt 7.6). Våra förslag innefattar även en stor mängd mindre ändringar av dagens regelverk. Även för dessa förslag har vi övervägt alternativa lösningar, se mer om detta i anslutning till respektive förslag i kapitel 7. För lovplikten för mindre anläggningar har vi exempelvis över- vägt alternativa höjder för när lovplikten för murar, plank, altaner och pooler bör infalla (se avsnitt 7.7.2). Även för de större anlägg- ningar som inte är byggnader har vi övervägt olika storleksbegräns- ningar (se avsnitt 7.7.8). 9.3.3Vilka berörs av regleringen? Regleringen om lov, förhandsbesked och anmälan berör byggherrar, både enskilda, företag och organisationer. Regleringen berör också grannar och andra berörda som t.ex. äger mark eller innehar en sär- skild rätt i anslutning till tomter och fastigheter som avses bebyggas. Regleringen berör också staten och kommunerna och i viss utsträck- ning även regionerna. Konsekvenserna för de olika berörda redovisas i avsnitt 9.4–9.8. 9.3.4Uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på Kravet att denna konsekvensutredning ska innehålla uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på, synes vara mindre väl anpassat till situationen där ny lagstiftning före- slås i ett betänkande. Enligt vår uppfattning har möjlighet att besluta om de regler som föreslås i detta betänkande. 9.3.5Uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Kostnadsmässiga och andra konsekvenser för kommunerna redo- visas i avsnitt 9.4, för staten i avsnitt 9.5, för regionerna i avsnitt 9.6, för företag och organisationer i avsnitt 9.7 och för enskilda i av- snitt 9.8. Eftersom vi inte ser några egentliga alternativa lösningar bedöms konsekvenserna i förhållande till nollalternativet, dvs. alter- nativet att vår föreslagna reglering inte kommer till stånd. 9.3.6En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen En bedömning av hur den föreslagna regleringen förhåller sig till finns i avsnitt 9.11.7. Som framgår av bedömningen menar viatt den föreslagna regleringen är förenlig med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. 9.3.7En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser Våra överväganden om bl.a. tidpunkten för ikraftträdande av före- slagna bestämmelser finns i kapitel 8. Eftersom förslagen innebär att en helt ny reglering för i första hand lovplikt införs i PBL behöver hänsyn tas till den tid som krävs för omställning till ett nytt sådant regelverk vid bedömningen av lämplig tidpunkt för ikraftträdandet. har i uppdrag att ge råd och stöd om tillämpningen av PBL (se 8 kap. 19 § första stycket PBF). Med syftet att redan från start åstadkomma en effektiv och enhetlig tillämpning av det nya regelverket har vi i avsnitt 7.26 gjort bedömningen att författnings- ändringarna bör kombineras med en informations- och utbildnings- insats. Denna samordnas lämpligen av . Se mer om detta i avsnitt 9.5.3 och 9.5.6. Konsekvenserna för kommunerna rör i första hand byggnadsnämn- dernas verksamhet. Vi har analyserat våra förslags konsekvenser för byggnadsnämndernas ärendemängd, handläggning av ärendena och handläggarrollen. Vi har också analyserat förslagens påverkan på kom- munens planmonopol, på kommunen som fastighetsägare och verk- samhetsansvarig samt övrigripande om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna. Sammanfattningsvis gör vi bedömningen att våra förslag kommer att leda till en minskning av byggnadsnämndernas ärendemängd, en förbättrad handläggning och en mer attraktiv handläggarroll. För- slagen bör inte få en oacceptabel inverkan på den kommunala själv- styrelsen, planmonopolet eller möjligheten för kommunerna att styra bebyggelseutvecklingen. Nedan följer en beskrivning av de olika delfrågorna och våra över- väganden i förhållande till dessa. För att göra en bedömning av hur våra förslag påverkar ärende- mängden vid landets byggnadsnämnder har vi inhämtat tillgänglig nationell statistik. Eftersom fördjupad statistik om fördelningen av antalet ansökningar om bygglov för olika åtgärdskategorier saknas på nationell nivå har vi också haft kontakt med ett antal kommuner för att få en kompletterande bild. Nedan inleder vi med en redovisning av tillgänglig statistik för ärenden om lov, förhandsbesked och anmälan om en anmälningsplik- tig åtgärd. Därefter redovisar vi tillgänglig statistik avseende ärenden om tillsyn. Lov, förhandsbesked och anmälan Landets kommuner rapporterar antalet ärenden om ansökan om lov eller förhandsbesked respektive anmälan till . Bo- verket redovisar statistiken som öppna data på verkets webbplats. Tabell 9.1 Det totala antalet ärenden om lov och förhandsbesked på nationell nivå Antal svarande kommuner av 290 *Siffran bör korrigeras ned till 18 då den kommun som enskilt rapporterat flest ärenden lämnat felaktiga uppgifter. **Siffran bör korrigeras ner till 26 då den kommun som enskilt rapporterat flest ärenden lämnat felaktiga uppgifter. Det totala antalet anmälningsärenden (exkl. anmälningar om tillsyn) på nationell nivå Antal svarande kommuner av 290 Annan typ av komplementbyggnad Tillbyggnad upp till 15 kvm Inredning av ytterligare bostad Tabell 9.3 Det totala antalet lov, förhandsbesked och anmälningsärenden på nationell nivå Antal svarande kommuner av 290 Anmälan om anmälningspliktig åtgärd Av statistiken framgår att den totala mängden ärenden har legat på i snitt cirka 140 000 (jfr medelvärdet i tabell 9.3). Av dessa har cirka 89 000 avsett bygglov, 5 000 förhands- besked, 4 000 rivningslov, 2 000 marklov, 4 000 tidsbegränsat bygglov och 34 000 anmälan (jfr medelvärdet i tabell 9.1). Av anmälningsären- dena har cirka 1 300 avsett komplementbostadshus, cirka 5 200 annan typ av komplementbyggnad, cirka 4 900 tillbyggnad, cirka 200 tak- kupa, cirka 300 inredning av ytterligare bostad i ett enbostadshus och cirka 21 800 andra anmälningspliktiga åtgärder, såsom exempelvis an- mälan om ändrad planlösning, underhåll av byggnad och installation av eldstad (jfr medelvärdet i tabell 9.2). Bygglovsärendena står för och anmälningsärendena för av den totala mängden ärenden (här exklusive till- synsärenden). Övriga står i första hand förhandsbesked för. Vid en bedömning av hur våra förslag kommer att påverka stati- stiken kan inledningsvis konstateras att de skulle leda till en minsk- ning av antalet anmälningsärenden eftersom de s.k. attefallsåtgärderna (komplementbostadshus, annan komplementbygg- nad, takkupa, tillbyggnad och inredning av ytterligare en bostad i ett enbostadshus) inte längre kommer att omfattas av ett krav på an- mälan. Utöver de s.k. attefallsåtgärderna föreslår vi också att kraven på anmälan för ändrad planlösning och underhåll av byggnad slopas. Av statistiken framgår inte hur många av de s.k. övriga anmälnings- ärendena som avser sådana åtgärder. Sannolikt bör dock minskningen av antalet anmälningsärenden, med dessa förslag, därför bli något . Slutligen föreslår vi ett nytt krav på anmälan vid rivning av ekonomibyggnad. Trots detta tillkommande krav gör vi bedömningen att det totala antalet anmälningsärenden vid landets byggnadsnämnder kommer att minska med . När det gäller bygglovsärendena saknas tyvärr mer specifik natio- nell statistik fördelad per ärendekategori. För att kunna göra en be- dömning av hur våra förslag avseende ändrade krav på lov kommer att påverka landets byggnadsnämnder har vi därför kontaktat 10 kom- muner för att få en kompletterande bild av fördelningen mellan olika ärendekategorier.