sou · H9B327 · 2022-01-01 00:00:00 — En förening som medvetet kanaliserar donationer till en tredje part som stödjer terror- handlingar måste förbjudas, precis som en förening som uppmuntrar högerextremistiska fångar i deras försök att aktivt bekämpa grund- läggande delar av den konstitutionella ordningen. Detsamma gäller en motorcykelförening som stöttar sina medlemmars och andras brottslighet.52 I likhet med har även kriminaliserat deltagande i kriminella organisationer. Enligt § 129 (1) StGB är det således straff- bart att bilda eller delta som medlem i en förening vars syfte eller aktiviteter är inriktade på att begå brott som har ett maximumstraff fängelse. Det är vidare straffbart att stödja eller rekrytera medlemmar eller supportrar till en sådan förening. För hets mot folkgrupp, s.k. ”Volksverhetzung”, enligt § 130 StGB stad- gas t.ex. fängelse i högst , se i det följande. innehåller § 129 (2) StGB en definition av be- greppet förening. var föreningsbegreppets innehåll närmare preciserat i rättspraxis. Med en förening avses en grupp med fler än två personer som är inrättad för och som utifrån medlemmarnas rollfördelning, kontinuiteten i medlemskapet och sin struktur framstår som en oavhängig och organiserad samman- slutning som strävar efter ett överordnat gemensamt intresse.53 Bestämmelsen om straffansvar i § 129 (1) ska, enligt § 129 (3) StGB, inte tillämpas om 1) föreningen är ett politiskt parti som 52Se pressmeddelande på engelska (No. 69/2018 of 21 2018) på domstolens webbplats 069.html []. 53§ 129 (2): ”ist ein auf längere Dauer angelegter, von einer , und unabhängiger organisierter Zusammenschluss von mehr als zwei Personen zur Verfolgung eines übergeordneten gemeinsamen Interesses” Förhållandena i andra länder inte har förklarats författningsvidrigt av författningsdomstolen, 2) ut- förandet av brott bara är ett av syftena eller en verksamhet av endast underordnad betydelse, eller 3) i den utsträckning föreningens mål eller verksamhet relaterar till brott enligt §§ 84–87 StGB, dvs. straff- bara gärningar som är hänförliga till ett parti som har förklarats författningsvidrigt eller en förening som har förbjudits för att den riktar sig mot den konstitutionella ordningen eller tanken om inter- nationell förståelse, se i det föregående. Med historiska bakgrund är det inte förvånande att frågan om rasistiska yttranden där har haft särskilt stor betydelse. Kriminaliseringen av sådana yttranden finns framför allt i § 130 StGB om s.k. ”Volksverhetzung”. Bestämmelsen är ursprungligen och kriminaliseringen bygger på att gärningarna i fråga ska vara ägnade att hota den allmänna ordningen. I bestämmelsens första stycke stadgas ett förbud att antingen sprida hat eller upp- maningar till våld visavi vissa närmare angivna grupper (”gegen eine nationale, rassische, religiöse oder durch ihre ethnische Herkunft bestimmte Gruppe”), en ”befolkningsgrupp” (”) eller en individ på grund av dennas tillhörighet till en bestämd grupp eller befolkningsgrupp eller utsätta en sådan grupp, befolknings- grupp eller individ för skymfande eller nedvärderande angrepp. I andra stycket förbjuds spridande av skrifter och sändningar som har sådant innehåll samt offentligt visande av sådant material, för- säljning till de som är samt andra sätt att tillhandahålla dylikt. Även material som läggs ut på internet anses falla under bestämmelsen. I tredje stycket kriminaliseras särskilt förnekande eller förminskande av det nazistiska folkmordet. Ett fjärde stycke in- fördes som ytterligare kriminaliserar de sistnämnda typerna av gärningar.54 Det tyska författningsskyddet presenterar statistik över antal anhängare och brott kopplade till olika kate- gorier av extremism. Enligt myndigheten är den s.k. högerextrem- ismen det största hotet mot landets säkerhet. Den tyska regeringen har intagit samma ståndpunkt. Det begås allt fler politiskt motiver- ade brott i . En majoritet av dem kopplas till högerextrema idéer. Av de totalt 41 177 politiskt motiverade brotten var 21 290 kopplade till högerextremism. Totalt sett ökade antalet politiskt motiverade brott kopplade till högerextremism med knappt 54Se SOU 2006:96, Del 2 s. 272 f. med där gjorda hänvisningar. Förhållandena i andra länder jämfört med föregående år. Trots de två uppmärksam- made attentaten mot en regionalpolitiker och mot synagogan i minskade däremot antalet högerextremt motiverade vålds- brott med jämfört med . Antalet anhängare av högerextrema ideologier ökade kraftigt till drygt 32 2019 (från drygt 24 2018), varav 13 000 klassificeras som våldsbejak- ande.55 9.6Allmänt om några andra europeiska länder Enligt artikel 74 i grundlag får föreningar, inklusive politiska föreningar och fackföreningar, bildas utan föregående tillstånd för varje lovligt ändamål. Verksamheten i en förening som befunnits främja olovliga ändamål kan förbjudas och föreningen upplösas genom dom. Föreningsfriheten gäller alltså endast för föreningar som har ett lov- ligt ändamål. I senaste rapport till rasdiskrimineringskommittén hän- visas även till artikel 233 (a) i den isländska strafflagen, som mot- svarar bestämmelsen om hets mot folkgrupp. En förening vars syfte är att attackera en grupp människor på grund av gruppens natio- nalitet, färg, ras eller religion anses ha ett olovligt ändamål, när hand- lingarna är straffbara enligt artikel 233 (a) i strafflagen. Ingen för- ening har upplösts genom dom och ingen talan om upplösning på denna grund har väckts vid domstolarna.56 55Se Brief summary 2019 Report on the Protection of the Constitution, Facts and Trends, Federal Ministry of the Interior, and Community och en.pdf;jsessionid=90CD9B4FE53AEF29F103508759748BCE.2_cid373?blob=publication File&v=3 []. Se även Politisch motivierte Kriminalität im 2019, Bundesweite Fallzahlen, Bundesministerium des Innern, für und Heimat, 12. 2020 och 2019.pdf?blob=publicationFile&v=8 []. Den nära 30-procentiga ökningen kan kanske bero på att myndigheten numera räknar in medlemmarna i partiet AfD:s (Alternative für ) ”” och de tidigare medlemmarna av AfD:s avvecklade extremhögerfalang ”Flügel” i statistiken. 56Se Combined twenty-first to twenty-third periodic reports submitted by under article 9 of the Convention, due in 2013* [Date received: 10 2018], CERD/C/ISL/21-23 s. 25. Förhållandena i andra länder Mötes- och föreningsfrihet garanteras för fredliga och obeväpnade evenemang i konstitution. Friheterna får vidare begränsas om syftet är att sprida rasism eller xenofobi.57 Artikel 4 b i rasdiskrimineringskonventionen har genomförts genom flera bestämmelser i en s.k. antirasismlag (”Antirasism Act”) , som bl.a. innehåller en reglering som motsvarar det svenska straffstadgandet om hets mot folkgrupp. Lagen innehåller också en bestämmelse om straff för den som deltar i eller lämnar stöd åt en grupp eller sammanslutning som offentligt på ett tydligt och upprepat sätt förespråkar diskriminering eller segregering på grund av nationalitet, ras, hudfärg, anor eller nationellt eller etniskt ur- sprung. I kan juridiska personer hållas straffrättsligt ansvariga. En rasistisk organisation som är en juridisk person kan alltså under vissa förutsättningar hållas ansvarig för t.ex. hets mot folkgrupp. Enligt lagstiftningen för bolag och föreningar kan domstol besluta att upp- lösa bl.a. en ideell förening vars aktiviteter strider mot lag eller all- män ordning. För sammanslutningar som inte är juridiska personer finns inte motsvarande möjlighet. Politiska partier kan inte förbjudas i . är det dock möjligt att minska den offentliga finansieringen till ett parti som tydligt visar fientlighet mot de grundläggande fri- och rättigheterna i Europakonventionen.58 gjorde hovrätten i bedömningen att tre ideella för- eningar med anknytning till det politiska partiet Vlaams Blok hade gjort sig skyldiga till brott mot antirasismlagen. Detta ledde till att föreningarna upplöstes, för att sedan återuppstå under andra former och strukturer. respektive dömdes medlemmar av organisationerna Blood and Honour och Bloed, Bodem, Eer och Trouw (BBET) för att ha deltagit i eller lämnat stöd åt en grupp eller sammanslutning som offentligt på ett tydligt och upprepat sätt före- språkar diskriminering eller segregering på de grunder som anges i antirasismlagen. 57Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i –2016, Utrikes- departementet, , s. 7 58Se Combined twentieth to twenty-second periodic reports submitted by under article 9 of the Convention, due in 2018*, ** [Date received: 3 2019], CERD/C/BEL/20- Förhållandena i andra länder Föreningsfrihet garanteras i fransk lagstiftning. Av betydelse är föreningslagen enligt vilken varje förening som bildats för ett olovligt ändamål, i strid med lag eller moral eller som tar sikte på att underminera det nationella territoriets integritet eller repu- bliken är ogiltig. infördes en möjlighet att genom administrativt beslut upplösa vissa grupper och sammanslutningar i den franska lagstift- ningen, bl.a. sådana som främjar diskriminering, hat eller våld. fattas ett sådant administrativt beslut av det franska ministerrådet (vars ordförande är presidenten) i enlighet med bestämmelserna i artikel L212-1 i lagen om inre säkerhet. I artikeln möjliggörs upp- lösning av grupper eller sammanslutningar i sju fall. Hit hör grupper eller sammanslutningar som främjar diskriminering, hat eller våld mot en person eller en grupp av personer på grund av ursprung eller tillhörighet till en etnisk grupp, nation, ras eller religion eller som sprider idéer eller teorier som rättfärdigar eller uppmuntrar diskri- minering, hat eller våld på sådana grunder. I kan juridiska personer hållas straffrättsligt ansvariga. Även en domstol kan enligt artikel 131–9 i den franska strafflagen besluta om upplösning. I sådant fall handlar det om en juridisk per- son som har begått brott, om den juridiska personen bildades för att begå brott. Enligt artikel 431–15 i strafflagen är det straffbart att delta i fort- sättningen eller rekonstruktionen av en sammanslutning eller grupp som upplösts. Före ett upplösningsbeslut är alltså inte deltagandet straffbart. Straffbarhet förutsätter att det rör sig om en sammanslut- ning eller grupp. Inte bara föreningar (enligt föreningslag) utan även sammanslutningar som inte är juridiska personer omfattas. Även politiska partier omfattas. I lagen om frihet för pressen finns en bestämmelse som motsvarar den svenska bestämmelsen om hets mot folkgrupp. I har rasistiska organisationer upplösts vid åtskilliga tillfällen. upplöstes 11 organisationer med stöd av arti- kel L212–1 i lagen om inre säkerhet. Förhållandena i andra länder Föreningsfriheten skyddas av artikel 22 i konstitution. Där stadgas också att föreningar som strävar efter mål eller använder metoder som enligt lag har definierats som brott är olagliga. En domstol kan enligt artikel 520 i den spanska strafflagen upp- lösa en olaglig förening i de fall som avses i artikel 515 samma lag. I den artikeln slås bl.a. fast att föreningar som begår eller främjar något brott (1) och föreningar som direkt eller indirekt uppmuntrar, främjar eller manar till hat, fientlighet, diskriminering eller våld mot personer, grupper eller föreningar på grund av deras ideologi, reli- gion eller tro, eller medlemmarnas etnicitet, ras, nationalitet, kön, sexuella läggning, familjesituation, sjukdom eller funktionshinder (4)kan straffas (och är olagliga). Även i kan alltså juridiska personer hållas straffrättsligt ansvariga. En förening kan straffas och anses olaglig antingen när den direkt eller indirekt uppmanar till hat osv. eller när den begår eller främjar brott, t.ex. hets mot folkgrupp (vars motsvarighet kriminaliseras i artikel 510 i strafflagen). Personer som bildat, varit medlemmar i eller lämnat ekonomiskt stöd till en sådan förening kan straffas enligt artiklarna 517 och 518 i strafflagen. Även enligt artikel 2 i en särskild s.k. föreningsfrihetslag är för- eningar som strävar efter mål eller använder metoder som enligt lag har definierats som brott olagliga. Föreningar som träffas av arti- kel 515 i strafflagen är därmed inte bara straffrättsligt ansvariga utan kan också förklaras olagliga enligt denna lag. Enligt artikel 4 i den lagen ska myndigheterna inte ge något stöd till föreningar som före- språkar eller rättfärdigar hat eller våld mot fysiska eller juridiska per- soner. En förening kan enligt artikel 38 i föreningsfrihetslagen upp- lösas av domstol om den utgör en olaglig förening i strafflagens mening eller av de orsaker som anges i särskilda lagar eller i föreningsfri- hetslagen. Det finns exempel på att rasistiska organisationer har upplösts med stöd av strafflagen. Den spanska högsta domstolen har t.ex. be- slutat om upplösning av den spanska grenen av tidigare nämnda Blood and Honour bl.a. på grund av dess antisemitiska karaktär och hat mot judar.59 59Se Bleich & , Why are racist associations free in some states and banned in others? Evidence from 10 liberal democracies, West European Politics 2013, 36(1) s. 133. Förhållandena i andra länder Lagen om politiska partier har som huvudsyfte att förhindra att politiska partier vid upprepade tillfällen och på ett gravt sätt hotar det demokratiska systemet genom att politiskt främja våld och terrorism eller rättfärdiga rasism och främlingsfientlighet. Även ett politiskt parti kan enligt den lagen upplösas av domstol om det utgör en olaglig förening i strafflagens mening. Ett parti kan också upplösas om det ständigt, upprepade gånger och allvarligt bryter mot kraven på en demokratisk intern struktur eller funktion eller om dess verksamhet upprepade gånger och allvarligt bryter mot demokra- tiska principer eller försöker bryta ned eller förstöra systemet med friheter eller omöjliggöra eller eliminera det demokratiska systemet genom ett beteende som avses i artikel 9 i lagen. Enligt artikel 9.2 a är ett sådant beteende att upprepade gånger och allvarligt systema- tiskt kränka grundläggande friheter och rättigheter, främja, motivera eller ursäkta angrepp på mänskligt liv eller integritet, eller uteslut- ning eller förföljelse av personer på grund av deras ideologi, religion eller övertygelse, nationalitet, ras, kön eller sexuell läggning. I den artikeln görs en klar distinktion mellan organisationer som försvarar sina idéer och program, vilka de än må vara, i strikt förening med demokratiska metoder och principer, och de vilkas politiska aktivitet är baserad på tillmötesgående av våld, politiskt stöd åt terrorist- organisationer eller kränkningar av medborgerliga rättigheter eller demokratiska principer. Den spanska författningsdomstolen har i ett avgörande bedömt att lagen om politiska partier (som alltså med- ger upplösning av sådana partier) inte står i strid med konstitu- tionen.60 Lagen har, såvitt känt, endast tillämpats för att för- bjuda och förhindra tillkomst av politiska partier som har någon koppling till terrorism. I råder föreningsfrihet. Denna frihet har en stark ställ- ning och kan (endast) inskränkas när det gäller kvasimilitära organisa- tioner61 och terroristorganisationer. Även yttrandefriheten har en stark ställning. 60Se Sentencia 48/2003, . 61Se lagen om allmän ordning , [2021-03- 29]. Förhållandena i andra länder Enligt sektion 18 i lagen om allmän ordning är det straffbart att använda hotande, kränkande eller förolämpande ord eller beteenden eller visa sådant (hotande, kränkande eller föroläm- pande) material om det sker med uppsåt att skapa rashat eller om det är sannolikt att sådant hat kan uppmuntras (”Acts intended or likely to stir up racial hatred”). Det är också straffbart att publicera och sprida sådant material, liksom att inneha det. Rashat definieras i lagen som hat som riktas mot en grupp av personer på grund av hudfärg, ras, nationalitet (även medborgarskap) eller etniskt eller nationellt ur- sprung. I en senare sektion i lagen finns bestämmelser som gäller hat mot personer på religiösa grunder eller på grund av sexuell läggning. I en rapport till rasdiskrimineringskommittén hänvisar Stor- (och ) när det gäller artikel 4 b i rasdiskri- mineringskonventionen framför allt till förbudet mot rashat. Sam- tidigt noteras att man trots kritik från kommittén vidhåller sin tolk- ning av artikeln.62 I finns i terrorismlagen en omfattande lagstiftning mot terrorism. Det är bl.a. förbjudet att tillhöra eller stödja en förbjuden terroristorganisation. Med stöd av den lagen kan inrikesministern förbjuda en organisation utifrån ett antal kriterier. hade 76 internationella terroristorganisationer förbjudits. Bland dem finns de nynazistiska grupperna National Action (NA) och Feuerkrieg Division (FKD), som förbjöds respektive 2020.63 Ytterligare några länder i korthet I finns en bestämmelse i strafflagen som motsvarar be- stämmelsen om hets mot folkgrupp. Enligt samma bestämmelse är det straffbart att bilda eller leda en grupp bestående av mer än tre personer i syfte att begå ett brott som avses i den förstnämnda bestämmelsen och att delta i en sådan grupp. I är det straffbart att bilda och delta i en kriminell organisation som bildas i syfte att begå bl.a. särskilt allvarliga brott 62Se Consideration of reports submitted by States parties under article 9 of the Convention Twenty-first to twenty-third periodic reports of States parties due in 2014 of and Northern * [Date received: 26 2015], CERD/C/GBR/21- 63Se , Home Office, Government of the , 2020, och ile/901434/20200717_Proscription.pdf []. Förhållandena i andra länder Ett särskilt allvarligt brott anses vara att begå handlingar som är avsedda att utlösa hat eller fiendskap på grund av nationalitet osv. om handlingarna är relaterade till våld eller hot eller begås av en organiserad grupp. har genomfört artikel 4 b i rasdiskrimineringskonventio- nen genom en straffbestämmelse som motsvarar bestämmelsen om hets mot folkgrupp och en straffskärpningsgrund som tar sikte på brott som motiverats av hat på grund av ras osv. I är det straffbart att bilda en fascistisk, rasistisk eller främlingsfientlig organisation, liksom att delta i eller lämna stöd åt en sådan organisation. Sådana organisationer kan också förbjudas och upplösas. Även spridande m.m. av fascistiska, rasistiska eller främ- lingsfientliga symboler och förnekelse av förintelsen är straffbart. I är det straffbart att aktivt delta i en grupp, organisation eller förening som främjar diskriminering, våld eller hat på grund av ras osv. Det är också straffbart att upprätta, främja eller stödja rörel- ser som bevisligen syftar till att undertrycka mänskliga rättigheter eller som förkunnar hat på grund av ras osv. samt att begå en sådan handling som medlem i en organiserad grupp. Det är vidare förbjudet att bilda en juridisk person vars syfte är att kränka en rättighet eller uppnå ett mål på ett olagligt sätt, särskilt om dess syfte är förnekelse eller begränsning av andra personers rättigheter på grund av natio- nalitet osv. eller uppmuntran till hat och intolerans. Domstol kan upplösa en förening genom likvidation om föreningen bedriver verk- samhet som är förbjuden på det sätt som nämnts. I tabell 9.1 görs ett försök att sammanfattande presentera resultaten från genomgången i avsnitt 9.2–9.6. Av tabellen framgår i stora drag i vilka avseenden de olika ländernas regleringar liknar eller skiljer sig från varandra. Den gör inte på något vis anspråk på att vara hel- täckande. När det gäller flera av länderna har t.ex. inte alla de frågor som presenteras i kolumnerna berörts. I kolumnen som tar sikte på förbud avses med förbud såväl straffbestämmelser om deltagande och dylikt som upplösningslagstiftningar och då även sådana som inte specifikt avser rasistiska organisationer. SOU 2021:27Förhållandena i andra länder Förhållandena i andra länder Ja (om lovligt Ja (om olovligt Ja (syftet får Ja (om organi- Ja (om strider ning inkl. hets) Nej (förslag i Nej (förslag i stöd i lag, Ja (förbud när Ja (efter upp- Ja (om i strid i strid med straff- eller om syfte/ lag/riktas mot Ja (om lovligt Ja (om olovligt Ja (om strider Ja (förbud när Ja (om främjar mål/i strid med hat eller våld) lag eller moral/ Ja (förbud när Ja (om begår Nej (jfr dock Ja (om syfte att Ja (om särskilt Förhållandena i andra länder Ja (om främjar Ja (om syfte våld eller hat) 9.8Något om våldsbejakande extremism och organiserad rasism i för brottsbekämpning, Europol, presenterar en rapport som ger en översikt över händelser och utveckling när det gäller terrorism i unionen. Rapporten tar huvudsakligen sikte på sådant som definieras som terrorism enligt medlemsstaternas natio- nella lagstiftning. Eftersom lagstiftningen skiljer sig åt mellan med- lemsstaterna och det ibland är svårt att dra gränsen mellan terrorism och våldsbejakande extremism, redovisas i rapporten i viss mån även händelser med koppling till våldsbejakande extremism. Inledningsvis konstateras rapport att den våg av (på engelska) ”right wing violent incidents”, inkluderat tidigare nämnda attentat på och i , nådde , med fullbordade attentat i , och (och , dvs. [UK]).64 Därefter anges att även om många av de s.k. högerextrema (”right-wing extremist”) grupper som finns över hela EU inte an- vänder våld, så bidrar de till ett samhällsklimat där rädsla och fiend- skap mot minoritetsgrupper får fäste. Ett sådant samhällsklimat, byggt på främlingsfientlighet, antisemitism och anti-islamism, kan sänka tröskeln för vissa radikaliserade individer att ta till rasistiskt våld, något som också bevittnats alltför ofta . 64European Union Terrorism Situation and Trend report (TE-SAT) 2020, Europol Förhållandena i andra länder Rapporten innehåller särskilda avsnitt om (på engelska) ”Jihadist terrorism”, ”Ethno-nationalist and separatist terrorism”, ”Left-wing and anarchist terrorism”, ”Single-issue terrorism” och ”Right-wing terrorism”. Rasistiska uttryck och rasistiskt grundad verksamhet kan förekomma i alla dessa kategorier av terrorism (och extremism), om än i olika omfattning. I synnerhet gäller detta naturligen för den sist- nämnda kategorin, som därför ägnas särskild uppmärksamhet i det följande. rapporterade medlemsstaterna in sex fullbordade, misslyckade eller avbrutna terroristattacker i kategorin ”Right-wing terrorism”65. En i , en i och fyra i UK. Flera våldsamma attentat, som inte definierades som terrorism enligt nationell lagstiftning, utförda av s.k. högerextremister rappor- terades från EU:s medlemsstater. rapporterade t.ex. in två attentat mot moskéer. Andra exempel var attentaten mot en regionalpolitiker och mot synagogan i i som nämns i avsnitt 9.5.66 Under en särskild rubrik i rapporten benämnd (på engelska) ”Right-wing extremist groups, structures och activities” konstateras att flera medlemsstater rapporterade in våldsamma aktiviteter med koppling till högerextremism, (på engelska) ”right- wing activities”. Brott med antisemitiska motiv rapporterades bl.a. från . Antalet fall av hets mot folkgrupp ökade. rapporterade att små grupper hade organiserat demonstrationer som var tydligt riktade mot den muslimska befolkningen, invandrare eller politiska motståndare i syfte att skapa spänningar och initiera våld. avslöjades ett antal grupper som planerade våldsamheter, bl.a. i och . De bildades alla på stängda online- utrymmen. greps i 28 misstänkta med- lemmar i gruppen Nationalist of the Ku-Klux-Klan , som utbytte sina åsikter i grupper i en mobilapplika- tion. Gruppen förhärligade nationalsocialism och våld och strävade efter att beväpna medlemmarna. I eftersökningarna beslagtogs mer än 100 vapen. 65”Right-wing terrorism” defineras som (på engelska) ”the use of terrorist violence by right- wing extremists”. 66Gärningsmännen åtalades i båda fallen för mord enligt tysk lagstiftning. Det finns inget särskilt terroristbrott i tysk rätt. Däremot finns en bestämmelse om straffansvar för delta- gande (m.m.) i en terroristorganisation (§ 129 a StGB), men den förutsätter alltså att gärnings- mannen har koppling till en sådan organisation. Förhållandena i andra länder