sou · H9B36d2 · 2022-01-01 00:00:00 — relationen med finns även en lag (2020:782) om operativt militärt stöd.30 Regeringen har också tagit steg mot ett utökat samarbete när det gäller krisberedskap, civilt försvar och räddningstjänst genom en avsiktsförklaring med Finland.31 Målet med ett fördjupat samarbete är att förbättra ländernas förmåga till resiliens och främja gemen- samma intressen inom krisberedskapsområdet. Samarbetet utgår från behovet av att stärka vår förmåga att förebygga och hantera risker, sårbarheter och hot på både kort och lång sikt. Den stora bredden av påfrestningar gör att vi måste bygga beredskap för olika typer av olyckor och kriser och i yttersta fall krig. Samarbetet kan utvecklas genom att i högre utsträckning inkludera planering och beredskap för att kunna möta och hantera olika händelser. Ett fördjupat samarbete skapar även bättre förutsättningar för att ömsesidigt kunna ge och ta emot bilateralt stöd på ett effektivt sätt, inklusive värdlandsstöd. 7.5.3EU-gemensamma stödresurser och andra initiativ Inom ramen för EU finns ett antal funktioner som stödjer krisbered- skapen vilket också inkluderar hälso- och sjukvårdsresurser. Nedan redogörs för dessa funktioner och vilka resurser som finns. Civilskyddsmekanismen och stödresurser inom EU Inom EU finns ett civilskyddssamarbete där alla medlemsstater samt , , Nord , , och deltar. Syftet med samarbetet, vilket anges i Lissabonfördraget, är att underlätta för deltagande stater att snabbt och effektivt kunna hjälpa varandra vid stora olyckor och kriser inom EU samt att kunna genomf- öra gemensamma och samordnade insatser utanför EU.32 Systemet kallas övergripande för civilskyddsmekanismen. 30Lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och . 31Avsiktsförklaring mellan och rörande fördjupat samarbete inom krisbered- skap, civilt försvar och räddningstjänst (Ju2020/04758). 32Artikel 176 c Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och för- draget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i den 13 decem- ber 2007 (2007/C 306/01). Förstärkningsresurser och internationella samarbeten EU beslutade ursprungligen om en civilskyddsmekanism för rädd- ningstjänst år 2001.33 Efter ett ökat antal och mer omfattande natur- katastrofer och katastrofer orsakade av människor utökades sats- ningen . Unionen såg framför sig att framtidens katastrofer skulle bli mer extrema och komplicerade och få både långtgående och långsiktiga konsekvenser, framför allt genom klimatförändringar och eventuell samverkan mellan flera olika typer av naturliga och tekniska risker.34 Civilskyddsmekanismen inrättades med målet att stärka samarbe- tet mellan unionen och medlemsstaterna och underlätta samordningen på civilskyddsområdet i syfte att förbättra effektiviteten hos systemen för förebyggande av, beredskap för och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.35 Civilskyddsmekanismen ska i första hand skydda människor, men även miljö och egendom, inklusive kulturarvet, mot alla typer av naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor, inbegripet konsekvenserna av terrordåd, tekniska och radiologiska katastrofer eller miljökatastrofer, förore- ningar av den miljön och akuta hälsokriser, som inträffar inom eller utanför unionen. När det gäller konsekvenserna av terrordåd och radiologiska katastrofer får civilskyddsmekanismen endast omfatta beredskapsåtgärder och katastrofinsatser.36 beslutade EU att stärka krisberedskapen ytterligare genom att utöka civilskyddsmekanismen med en särskild EU-gemensam reserv av resurser, rescEU.37 reviderades civilskydds- mekanismen igen mot bakgrund av den pågående pandemin. 33Rådets beslut /792/EG, Euratom av om inrättande av en gemen- skapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddnings- tjänsten (EUT L 297, 15.11.2001, s. 7). 34Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av om en civil- skyddsmekanism för unionen. 35A.a., Artikel 1 punkt 1. 36A.a., Artikel 1 punkt 2. 37Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 av om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen. Förstärkningsresurser och internationella samarbeten Europeiska Civilskyddspoolen38, på engelska European Civil Protec- tion Pool förkortat ECPP, består av en frivillig insatskapacitet som på förhand ställs till förfogande av medlemsstaterna och omfattar nationella förstärkningsresurser såsom moduler, annan insatskapa- citet och experter.39 Det bistånd som tillhandahålls av en medlems- stat genom civilskyddspoolen är avsett att komplettera befintlig kapa- citet i ett drabbat land som begärt stöd, utan att det påverkar landets primära ansvar för förebyggande av och insatser vid katastrofer på deras territorium.40 Poolens resurser är därför ett komplement till, och inte ersättning för, egna resurser. Poolen omfattar resurser från 25 medlemsländer och andra deltagande stater. Resurserna kan sättas in i ett katastrofområde med kort framförhållning och kan bestå av räddnings- eller medicinska team, experter, speciell utrustning eller transportresurser. När en kata- strof inträffar och det kommer en begäran om hjälp via civilskydds- mekanismen tas stödet från civilskyddspoolen.41 har flera resur- ser anmälda till civilskyddspoolen.42 Europeiska sjukvårdsstyrkan - en del av civilskyddspoolen Civilskyddspoolen utvecklas kontinuerligt och innefattar sedan feb- ruari 2016 även den europeiska sjukvårdsstyrkan, på engelska Corps, EMC. Sjukvårdsstyrkan kan förenklat be- skrivas som EU:s regionala motsvarighet till Global health emer- gency workforce och har utvecklats i nära samarbete med WHO och utifrån deras standard för hälso- och sjukvårdsresurser.43 Sjukvårdsstyrkan sattes upp i samband med den akuta bristen på tränad personal i samband med Ebola-krisen i Väst 2014. Sjuk- vårdsstyrkan är en del av EU:s allomfattande ansats att hantera hälso- 38Europeiska civilskyddspoolen benämndes Europeisk insatskapacitet vid nöd- situationer, på engelska European Emergency Response Capacity, EERC, vilket förekommer i en del äldre dokument. 39A.a., Artikel 11 punkt 1. 40A.a., Artikel 11 punkt 1a. 41https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/european-civil-protection-pool_en, besökt . 42Uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att anmäla Svenska nationella ambulansflyget till EU:s frivilliga resurspool (Ju2016/01954/SSK). 43Folkhälsomyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och (2017), Svensk förmåga att delta i internationella hälso- och sjukvårdsinsatser, s. 12–13. Förstärkningsresurser och internationella samarbeten kriser och samlar alla medicinska förmågor som anmälts till civil- skyddspoolen. 44 Sjukvårdsstyrkan möjliggör snabb medicinsk und- sättning och tillgång till medicinsk expertis från alla medlems- och andra deltagande stater vid en medicinsk katastrof (emer- gency) inom eller utom EU. Insatserna koordineras som för övrigt inom civilskyddsmekanismen från Europeiska kommissionens cent- rum för samordning av katastrofberedskap, ERCC (se nedan). Efter förfrågan om europeisk hjälp kan medicinska förmågor sättas in endera från poolen eller andra medlemsstaters förmågor.45 Katastrofmedicinska grupper (på engelska Emergency teams, förkortat EMT) kan ge direkt medicinsk hjälp till personer som drabbats av en katastrof. Grupperna är certifierade av WHO för att säkerställa att de möter uppställda kvalitetskrav.46 Så här långt har , , , , , , , och ställts sådana grupper till förfogande. Alla grupper är ännu inte certifierade av WHO. Utöver detta erbjuder ett specialiserat fältsjukhus med isoleringsmöjligheter för infektionssjuk- domar från tyska Röda Korset. Mobila biosäkerhetslaboratorier utvecklades och sattes in under Ebola-krisen . har ställt sitt (Bio- logical Light Fieldable Laboratory for Emergencies) till förfogande och har gjort motsvarande med European Mobile Laboratory, som koordineras av . Kapacitet att genomföra medicinsk evakuering och transport är en nyckelförmåga i masskadesituationer som innebär behov av att evakuera EU-medborgare och för att ta hem humanitär och medicinsk personal från katastrofområden om så behövs. Arbete pågår också med att underlätta mobilisering och insats med medicinska experter som har specifika kompetensprofiler. Exem- pel på sådan kompetens är epidemiologer med fältvana eller bränn- skadeexperter som kan hjälpa till med bedömning av vård för ett stort antal brännskadade. 44https://ec.europa.eu/echo/what-we-do/civil-protection/european-medical-corps_en, besökt . 45https://ec.europa.eu/echo/what-we-do/civil-protection/european-medical-corps_en, besökt . 46Världshälsoorganisationen (2021): Classification and minimum standards for emergency teams, (). Förstärkningsresurser och internationella samarbeten RescEU inrättades för att tillhandahålla bistånd vid över- mäktiga situationer när den totala befintliga kapaciteten på nationell nivå och den kapacitet som medlemsstaterna på förhand ställt till Europeiska civilskyddspoolens förfogande under rådande omständig- heter inte räcker till. RescEU är därmed ett ytterligare lager av resur- ser men som organiseras av enskilda medlemsländer på uppdrag av EU och finansieras av kommissionen. För att säkerställa en effektiv insats vid katastrofer ska kommissionen och medlemsstaterna i före- kommande fall säkerställa en geografisk fördelning av rescEU-kapa- citet.47 Kommissionen fastställer genom genomförandeakter den kapacitet som rescEU består av. I detta arbete beaktas identifierade och framväxande risker, total kapacitet och brister på unionsnivå, i synnerhet på områdena luftburen skogsbrandsbekämpning, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära incidenter och akutsjukvård inklusive medicinteknisk utrustning samt transport, logistik och ”shelter” (motsvarande boendelösningar/tältläger). Genomförande- akterna ska säkerställa förenlighet med annan tillämplig unionslag- stiftning.48 RescEU är därmed en funktion som ska skydda medborgarna mot katastrofer och hantera ökade risker i samhället. Inrättandet av rescEU innebar också upprättande av en ny europeisk reserv med olika former av resurser som innefattar brandbekämpningsflygplan och helikoptrar, flygplan för medicinsk evakuering och lager av sjuk- vårdsutrustning och fältsjukhus som ska kunna stödja vid medicinska katastrofer och andra händelser som involverar kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen. RescEU är under uppbyggnad men innefattar nio katastrofmedicinska lager, varav ett står i , ett plan för transport av smittsamma patienter, samt resurser för att släcka bränder från luften, bland annat med flygplan och heli- koptrar i . 47Artikel 12 punkt 1 och rådets beslut (EU) 2019/420 av om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen. 48A.a., Artikel 12 punkt 2. Förstärkningsresurser och internationella samarbeten Europeiska kommissionens centrum för samordning av katastrofberedskap Europeiska kommissionens centrum för samordning av katastrof- beredskap, på engelska European Rescue Coordination Center i det följande förkortat ERCC, är den operativa ledningsfunktionen för civilskyddsmekanismen. ERCC återfinns organisatoriskt under EU- kommissionens direktorat för humanitärt bistånd och civilskydd (DG-ECHO). ERCC ska garantera operativ kapacitet dygnet runt och stå till medlemsstaternas och kommissionens tjänst för att uppnå målen för civilskyddsmekanismen.49 ERCC koordinerar hjälpen till katastrofdrabbade länder i och utanför EU, säkerställer ett snabbt insättande av krisstöd och funge- rar som en koordineringscenter mellan EU:s medlemsstater, de sex ytterligare deltagande staterna (, , Nord Make- donien, , och ), det drabbade landet och civil- skydds- och humanitära experter. Funktionen är bemannad dygnet runt.50 nationella kontaktpunkt för ERCC är MSB, med undantag för frågor kring miljöräddningstjänst till sjöss då Kustbevak- ningen är kontaktpunkt. Grundprincipen är att det land som begär stöd genom ERCC står för uppkomna kostnader. finns ökad möjlighet till delfinansiering av insats- och transportkostnader i samband med en ERCC-koordinerad insats. I sitt tal om tillståndet i unionen 2020 uppmanade kommissionens ordförande att dra lärdom av den rådande krisen och bygga upp en europeisk hälsounion. I takt med att erfarenheter dras av den pågående pandemin kommer EU-medlemsstaterna med samlade krafter att kunna bidra till att avhjälpa enskilda brister.51 Kommis- sionen har med anledning av detta aviserat tre lagstiftningsförslag som rör förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors 49Artikel 7 och rådets beslut nr 1313/2013/EU av om en civilskyddsmekanism för unionen. 50https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/emergency-response-coordination- centre-ercc_en, besökt . 51Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén – Skapande av en europeisk hälsounion – förstärk- ning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa (COM[2020] 724 final), s. 2. Förstärkningsresurser och internationella samarbeten hälsa, förslag om att utöka Europeiska läkemedelsmyndighetens, EMA:s, mandat samt förslag om ett utökat uppdrag för för förebyggande och kontroll av sjukdomar, ECDC. För- slagen som rör försörjning har tidigare berörts i delbetänkandet En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården.52 Ett annat initiativ är att kommissionen i skapandet av hälsounionen föreslår en ny funktion för beredskap och insatser vid hälsokriser (). Kommissionen aviserade i samband med bildandet av en hälsounion inrättandet av en ny myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser, i det följande förkortat Hera.53 Kommissionen bedö- mer att covid-19 sannolikt inte kommer att vara den enda globala eller Europaomfattande hälsokrisen under detta århundrade och för att föregripa detta krävs därför enligt kommissionen en särskild europeisk myndighet som ska stärka EU:s beredskaps- och insats- förmåga i fråga om nya och framväxande gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Myndighetens uppdrag föreslås bl.a. göra det möj- ligt för EU och medlemsstaterna att snabbt sätta in de mest avan- cerade medicinska och andra åtgärderna i händelse av en hälsokris, genom att täcka in hela värdekedjan från utformning till distribution och användning. Efter förhandlingar med medlemsstaterna beslutade kommissio- nen att inrätta som en myndighet vid kom- missionen.54 ska arbeta för att förbättra beredskapen och insatserna vid allvarliga gränsöverskridande hot i fråga om medicinska motåtgärder, särskilt genom att a)stärka samordningen vad gäller hälsosäkerhet inom unionen vid beredskap och krisinsatser och sammanföra medlemsstaterna, när- ingslivet och relevanta berörda parter i en gemensam ansträngning, 52En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19), s. 236. 53Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén – Skapande av en europeisk hälsounion – förstärk- ning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa [COM(2020) 724final], s. 21. 54Artikel 1 i Kommissionens beslut av om inrättande av myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (2021/C 393 I/02). Förstärkningsresurser och internationella samarbeten b)åtgärda sårbarheter och strategiska beroendeförhållanden inom unionen när det gäller utveckling, produktion, upphandling, lager- hållning och distribution av medicinska motåtgärder, c)bidra till att stärka den globala strukturen för beredskap och in- satser vid hälsokriser.55 ska vidare ansvara för bedömning av hälsohot och inhämtning av information som är av betydelse för medicinska motåtgärder, främ- jande av avancerad forskning och utveckling när det gäller medicinska motåtgärder och tillhörande teknik, hantering av marknadsutmaningar och stärkande av unionens öppna strategiska oberoende när det gäller framtagning av medicinska motåtgärder, snabb upphandling och distri- bution av medicinska motåtgärder, ökning av lagringskapaciteten för medicinska motåtgärder samt stärkande av kunskap och kompetens i fråga om beredskap och insatser som rör medicinska motåtgärder. Uppgifterna ska utföras i nära samarbete med medlemsstaterna.56 En politisk överenskommelse har också gjorts kring framtagandet av ett särskilt regelverk med ramverk för medicinska motåtgärder.57 En stor del av Heras verksamhet och det föreslagna regelverket förefaller enligt utredningen vara inriktad på att stimulera framta- gande, produktion och lagerhållning av nya läkemedel som vacciner eller terapier mot hälsohot, en parallell till den i omtalade pro- grammet Barda (Authority). Kommissionen beskriver också som ett europeiskt Barda, ett komplement till de redan befintliga myndigheterna och . Kommissionen menar att synergier och komplementa- ritet till befintliga EU-organ och relevanta utgiftsprogram kommer att säkerställas. Avsikten är att ska vara operativ under första Utredningen kan konstatera att och de kommande regelver- ken har påverkan på vad utredningen har framfört om försörj- ningsberedskap i relation till Europeiska unionen. Utredningens ställ- ningstaganden i dessa delar framgår av det tidigare betänkandet En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården.58 De nu före- slagna strukturernas bedöms inte ha någon avgörande påverkan på ut- 55Artikel 2 punkt 1 i ovan nämnda beslut. 56Artikel 2 punkt 2 i ovan nämnda beslut. 57Politisk överenskommelse om kommissionens regelverk för nödsituationer med medicinska motåtgärder (2021/0294[NLE]). 58En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19), s. 391 ff. Förstärkningsresurser och internationella samarbeten redningens förslag i detta betänkande men är naturligtvis strukturer på EU-nivå som måste förhålla sig till och som i vissa delar säkert kan underlätta den EU-gemensamma hanteringen av hälso- kriser. De föreslagna regelverken får inte hindra eller på annat sätt negativt påverka möjligheter att själva vidta åtgärder för att skydda liv och hälsa. och de föreslagna regelverken är vad utred- ningen förstår inte heller heltäckande utan inriktade på hälsokriser och inte alla de andra mycket svåra och påfrestande situationer som kan påverka hälso- och sjukvården i en medlemsstat. 7.5.4FN och dess fackorgan WHO FN har en ledande roll i samordningen av internationella humanitära insatser för att rädda liv och lindra nöd i samband med väpnade konflikter, naturkatastrofer och andra katastrofliknande förhållan- den. Organet för humanitär samordning, på engelska Office for the coordination of humanitarian affairs förkortat OCHA har det över- gripande ansvaret för att samordna FN:s internationella humanitära insatser. , på engelska i det följande förkortat WHO, bildades och är ett av fackorgan. WHO har sitt huvudkontor i . lanserade WHO ett program för hälsokatastrofer, WHO Health Emergencies Programme, förkortat WHE. WHE är samman- hållande för all operativ kapacitet på området och ska öka WHO:s förmåga att reagera och agera snabbare och mer effektivt på globala sjukdomsutbrott och hälsokatastrofer. Programmet syftar till att minska konsekvensernas för männi- skors hälsa vid utbrott och katastrofer genom att hjälpa länder att stärka sin kapacitet att upptäcka, förebygga och hantera katastrofer, mildra riskerna av högsmittsamma sjukdomar, upptäcka och bedöma akuta hälsohot och informera beslutsfattare på hälsoområdet, snabbt och effektivt svara på hälsokatastrofer samt säkerställa att WHO:s Förstärkningsresurser och internationella samarbeten arbete vid katastrofer är effektivt, långsiktigt finansierat, tillräckligt bemannat och operationellt redo för att uppfylla sitt uppdrag.59 WHO bevakar hälsokatastrofer , genom för nödsituationer på folkhälsoom- rådet, på engelska Net- work. Verksamheten leds från WHO:s strategiska ledningscentral för hälsofrågor, på engelska , i det följande förkortat SHOC.60 Vid en eventuell större hälsokatastrof tillhandahåller SHOC en kommunikationsplattform för att samla in mer information från det drabbade landet och andra källor. När till- räcklig information finns samlad bidrar SHOC med riskbedömning och WHO:s svar på händelsen. WHO förlitar sig till stora delar på andra länder och organisatio- ners (t.ex. internationella Röda Korset) förmågor vid insatser. Sådana förmågor kan vara olika former av förstärkningsresurser eller enskilda experter. Förstärkningsresurserna utgörs ofta av så kallade katastrof- grupper, på engelska Teams, förkortat EMT. Grupperna består av olika kategorier av sjukvårdspersonal, ofta med traumakompetens. Ebolautbrottet i har dock visat på be- hov av även andra kompetenser. EMT ska uppfylla WHO:s krav och deras förmåga ska registreras.61 Krav och standarder har upp- daterats.62 WHO:s del i arbete är att ta fram standarder och gemen- samma krav samt att stötta länderna i framtagandet av EMT. bildades det globala larm- och responsnätverket, på eng- elska Global Outbreak Alert and , i det följande förkortat GOARN för att komplettera WHO:s övriga strukturer för övervakning, varning och hantering av omfattande utbrott av smitt- samma sjukdomar. GOARN stöder genomförandet av det internatio- nella hälsoreglementet63 och ger omfattande assistans till olika länder genom att tidigt utreda signaler om utbrott samt bidra till insatser. Nätverket kan skicka tekniska team med olika typer av expertis samt hjälpa till att bygga upp nationell och internationell expertis och in- satser vid utbrott av smittsamma sjukdomar såsom kolera, dengue, 59www.who.int/westernpacific/about/how-we-work/programmes/who-health-emergencies- programme, besökt . 60www.who.int/emergencies/operations, besökt . 61Världshälsoorganisationen (2013): Classification and minimum standards for foreign teams in sudden onset disasters. 62Världshälsoorganisationen (2021): Classification and minimum standards for emergency teams, (). 63www.who.int/health-topics/international-health-regulations, besökt . Förstärkningsresurser och internationella samarbeten encefalit och blödarfebrar. I likhet med ovan beskrivna riktlinjer för EMT pågår ett arbete på WHO med att utveckla liknande för så kallade snabbinsatsgrupper för folkhälsohändelser, på engelska Public Health Rapid Response Teams förkortat PHRRT. Dessa grupper förväntas ha en bred och varierad expertis såsom utbrottsepidemiologisk förmåga och mobil laborativ kapacitet. Grundläggande samt tekniska riktlinjer (t.ex. för logistik, vaccinationsprogram, laboratoriekapacitet) är under utveckling genom en parallell process till EMT-initiativet och planeras också kvalitetssäkras av WHO.64 Utredningen kan konstatera att även i vissa mycket svåra situationer sannolikt skulle kunna erhålla stöd genom WHO:s meka- nismer. WHO bidrar genom sitt stöd till länder och organisationer samt sina riktlinjer kring utbildning och förmågor till att en gemen- sam standard och nivå på resurser uppnås samt att insatser med dessa koordineras. Det kan konstateras att även EU använder samma stan- dard för EMT. (Nato) (engelska: North , förkortat NATO; franska: Organisa- tion du traité de l’Atlantique Nord, förkortat OTAN) är i huvudsak en politisk organisation med militära resurser, inte tvärtom. Under utgjorde Nato i många fall ett viktigt utrikespolitiskt verk- tyg.65 Nato som allians fastställdes genom undertecknandet av det Nordatlantiska fördraget . , igångsatt , utgör ett system med kollektivt försvar där dess med- lemsländer är överens om att ömsesidigt försvara varandra mot yttre angrepp.66 Nato arbetar inte bara med det militära verktyget utan arbetar även med verktyg för civil beredskap. Inom Nato har det civila bered- skapsarbetet varit ett stöd för militära operationer i krig men också 64Folkhälsomyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och (2017), Svensk förmåga att delta i internationella hälso- och sjukvårdsinsatser, s. 10–11.