sou · H9B352 · 2022-01-01 00:00:00 — Inom ramen för kartläggning genomfördes också en intervjustudie med 13 kommuner för att identifiera hinder och fram- gångsfaktorer för utvecklingen. Hindren kan sammanfattas i följande punkter. –bristande ekonomiska resurser –brist på kompetens på flera nivåer –rädsla och motstånd mot ny teknik hos personalen –kommunens organisering och arbetssätt –brist på teknisk interoperabilitet, det vill säga förmågan hos olika system att fungera tillsammans –brist på heltäckande och stabil infrastruktur –svårt att hitta stöd från nationella aktörer. Framgångsfaktorer som nämndes var –tillgång till resurser för utvecklingsarbete –intresse, dialog och vilja till förändring på alla nivåer –kunskap om digitalisering –personal som leder den digitala utvecklingen –information och utbildning till alla berörda –samarbete inom kommunen och med andra aktörer –styrande dokument för införande av digital teknik –ramupphandlingar och gemensamma upphandlingar.8 8Ibid, s. 43. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Utredningen om välfärdsteknik har gjort ett omfattande arbete på området och beskriver hinder och framgångsfaktorer för att använda välfärdsteknik i äldreomsorgen. Beskrivningen sammanfaller med den som gör, men utredningen nämner även osäker- het om de juridiska förutsättningarna, brist på samverkan mellan hu- vudmännen samt mellan stat, regioner och kommuner.9 Samtliga dessa hinder och framgångsfaktorer har också uppmärk- sammats i dialogerna som den nationella samordnaren haft. Många anställda är positiva till ny teknik och till att införa nya arbetssätt, men när det kommer till det vardagliga arbetet blir det svårare. handlar det om brist på tid, att organisation saknas för att tillsammans införa nya arbetsformer och att kunskapen är otillräcklig. Förändrade arbetssätt och koordination En slutsats som vi delar med flera aktörer är att förändrade arbetssätt är nödvändiga för att kommunerna ska klara sina uppdrag inom vården och omsorgen. Det handlar både om arbetsformer, organi- sering och ledningssystem. Detta påpekar exempelvis E-hälsomyn- digheten i en rapport från 2019.10 Digitaliseringen av socialtjänst och hälso- och sjukvård kan inte ses som fristående från kom- munens samlade digitalisering utan förutsätter att det finns en viss basstruktur för digitalisering i kommunen. För att säkerställa ett effektivt arbete krävs dialog och samverkan kring berörda områden inom kommunen. för också fram att de offentliga verksamhe- terna behöver ha en mer koordinerad och högre kompetensbas. Kom- petensbehovet handlar i huvudsak om fyra olika områden: –förstå vad digitalisering handlar om rent tekniskt, –ha förmåga att blicka ut och tolka trender i omvärlden, –kunna driva digitalt förändringsarbete och förstå vilken kompe- tens som behövs samt –förstå innebörden av att sätta medborgaren i centrum i en digital förändring.11 Framtidens teknik i omsorgens tjänst, s. 495. Betänkande av Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen. 10E-hälsomyndigheten (2019). Årsrapport – trender på e-hälsoområdet, s. 10. 11Digitaliseringsrådet (2018). En lägesbild av digital kompetens, s. 49. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst I dialogerna diskuterades fördelar och risker med införandet av ny teknik. Överlag är inställningen positiv. Farhågor som lyftes hand- lade om risken för digitalt utanförskap, både hos äldre personer som får insatserna och hos personalen. Flera myndigheter har haft i uppdrag att analysera fördelar och risker med ny teknik. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har haft regeringens uppdrag att belysa effekten av välfärdstekniska lös- ningar för personal, brukare och anhöriga samt kostnader för omsor- gens organisation. Uppdraget omfattar både äldreomsorgen och verk- samheter för personer med funktionsnedsättning.12 Slutsatsen är att välfärdsteknik har övervägande positiva effekter för brukare, personal och anhöriga. Användning av ny teknik kan bidra till ökad självständighet, delaktighet och större välbefinnande för den äldre. Den kan innebära avlastning och större trygghet för an- höriga. För personal kan den ge möjlighet till resursfördelning, bättre arbetsmiljö och större motivation. Men myndigheten menar också att det kan finnas negativa effekter, som risk för minskad trygghet. Det finns potential att effektivisera, men det är svårt att veta hur stor den är, och det kan vara svårt att förverkliga den är en slutsats myndig- heten drar. Tre områden är särskilt viktiga för att dra nytta av väl- färdsteknik: –kunskapsstöd och kunskapsstyrning, samt Inspektionen för vård och omsorg () konstaterar i sin tillsyns- rapport att såväl personal som de äldre i många fall är positiva till att använda välfärdsteknik. Men att införa nya arbetssätt innebär utma- ningar. En av dessa gäller kompetensförsörjningen, att verksamhe- terna kan rekrytera personal med rätt kompetens och erbjuda kom- 12Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020). Innovation efter funktion. Välfärdstek- nikens effekter ur fyra perspektiv. 13Ibid, s. 132. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst petensutveckling.14 har påpekat att digitaliseringen har positiva effekter, men att den även kan ge upphov till nya risker som vården och omsorgen behöver hantera.15 En iakttagelse från är att av- vikelsehanteringen på området är ett utvecklingsområde. Om verk- samheterna utvecklar system kommer de att i högre utsträckning kunna lära av – och dra nytta av – sina misstag. I den nationella samordnarens dialoger framkom att hänsyn måste tas till att det finns både medarbetare och äldre personer som inte har intresse av att ta till sig ny teknik eller som upplever att de inte kan. Det kan skapa stress. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys påpekar att effekterna för personalen kan skilja sig åt mellan indivi- der, vara föränderliga och beroende av sammanhanget.16 , som innehåller en genomgång av forsknings- litteraturen, dras slutsatsen att kvaliteten kan förbättras på nästan alla områden. betonar författarna att vinsterna inte kom- mer av sig själva ”utan behöver aktivt stöd i form av styrning, organi- sering och samarbete” och att riskerna för patienterna kan vara bety- dande om dessa risker inte hanteras.17 Samma synpunkter som ovan – om fördelar som kan uppnås och risker som måste hanteras – har också lämnats i dialogerna som den nationella samordnaren haft. Risken för digitalt utanförskap har lyfts fram. Detta gäller personal som har otillräcklig utbildning, men även äldre personer och deras anhöriga. Trots teknikens möjligheter – stora framtida behov av personal En studie, gjord av behandlar hur digitala tekniker som automatisering och artificiell intelligens kan komma att påverka olika sektorer i samhällsekonomin. Prognosen är att digi- talisering och automatisering kan leda till betydande produktivitets- 14Inspektionen för vård och omsorg (2020). /globalassets/dokument/publicerat/ iakttagelser-i-korthet/2020/iakttagelser-i-korthet-valfardsteknik2-2020.pdf. 15Inspektionen för vård och omsorg (2019). Vad har sett 2019? 16Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2020). Innovation efter funktion Välfärdstekni- kens effekter ur fyra perspektiv. 17Blix, M, Levay, C (2018). Operation digitalisering, s. 7 – en om hälso- och sjukvården. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Enligt samma studie kommer den demografiska utveck- lingen – att allt fler människor lever allt längre med fler kroniska sjukdomar – leda till en fortsatt ökning i antalet arbetade timmar i hälso- och sjukvårdssektorn. Av alla sektorer som granskades i studien var hälso- och sjukvården den enda där antalet arbetade tim- mar inte bedömdes minska för någon av typ av arbetsuppgift.18 Slut- satsen är att det, trots den tekniska utvecklingen, kommer finnas ett stort behov av personal i sektorn. I en rapport från dras slutsatser att införandet av tek- niska lösningar kommer att få stor betydelse för arbetets innehåll, där arbetsgivarna har högt ställda förväntningar på teknikens möjlig- heter att ersätta arbetsmoment.19 konstaterar att kommunerna kan minska personalbehovet inom genom att använda digitala tjän- ster, exempelvis för att skicka och ta emot meddelanden samt an- vända tillsynskameror . Besparingarna kan skapas genom att det krävs färre transporter, kortare insatstider och färre fysiska be- sök. Dock påtalar utredningen att en förhållandevis stor del av de arbetsuppgifter som utförs inom vård, skola och omsorg kräver förmågor som svårligen kan automatisera. Det gäller särskilt stora yrkesgrupper i kärnverksamheterna, till exempel lärare, vård- och omsorgspersonal och socialsekreterare. Men även i dessa arbeten finns det moment som kan automatiseras.20 I äldreomsorg – en natio- nell kvalitetsplan diskuteras hur personalens professionalitet och kunskap behöver läggas där den bäst behövs, det vill säga på de insatser som inte kan ersättas med tekniska lösningar.21 11.2.4Systematiskt arbete med välfärdsteknik saknas Över tid har det påpekats – så också i dialogerna – att en fungerande infrastruktur är avgörande för möjligheten att använda digitala arbetssätt i vården och omsorgen om äldre. Det gäller att se utveck- lingen av dessa verksamheter som en del i kommunens digitalisering. 18McKinsey (2018). Möjligheter för i digitaliseringens spår. 19Kommunal (2019). Välfärdsteknik för trygghet, hälsa och utveckling i arbetet, s. 55 Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget, s. 270. Slut- betänkande av . 21Regeringens skrivelse 2017/18:280. Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan, s. 11. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst Konkret handlar det om att varje enhet behöver ha tillgång till bred- band. På många håll saknas strukturer för att organisera arbetet på ett nytt sätt, och system som underlättar samarbete mellan omsor- gen och hälso- och sjukvården. Exempel som återkommande nämnts är journalsystem, medicinsignering och digitala beslutsstöd. Det har lyfts fram att med rätt stöd skulle digital teknik kunna ge förut- sättningar att prioritera arbetet på ett annat sätt, som ger mer utrymme för mänskliga möten. Det är organisatoriska frågor, har det återkommande påpekats. Dessa aspekter behöver finnas med i hela processen, vilket betyder att såväl personal som de äldre och deras anhöriga är delaktiga. Ledarskapets betydelse vid införande av ny teknik Särskilt kommunerna har understrukit ledarskapets betydelse och ansvar för att kunna utmana traditionella arbetssätt. Centralt är också, menar man, att samordnat sätta upp mål för vad man vill upp- nå med den nya tekniken. Det handlar om bättre arbetsmiljö för personalen och ökad trygghet och självständighet för den äldre. Det betonas att en plan behövs för digitaliseringsarbetet, som bygger på att strukturera arbetet, avsätta resurser och följa upp. I flera av dialo- gerna lyftes också fram att det behövs stöd vid upphandling och när krav på tekniken ska formuleras. Arbetsmiljö, utbildning och nya kompetenser Med ny teknik kan man förbättra arbetsmiljön genom att tunga och repetitiva moment försvinner. Teknik kan spara personal, men den ska främst ses som en möjlighet att möta fler behov med oförändrad personalstyrka. En synpunkt som återkommande framförts är att välfärdsteknik inte handlar om införskaffande av produkter i första hand, utan om att med hjälp av digitala lösningar utveckla verksam- heten för att öka den enskildes självständighet och trygghet samt underlätta för personalen. Det är således inte i första hand en IT- fråga, utan en verksamhetsfråga. Den nationella samordnaren har vid återkommande tillfällen no- terat vikten av att kunna avsätta tid till utbildningsinsatser. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst gerna fanns en samsyn om att ny teknik fordrar kunskap i hela organisationen. Det krävs ett kontinuerligt lärande på alla nivåer. Den tekniska utvecklingen för med sig nya uppgifter för utbildnings- anordnarna. Nya kompetenser kan komma att behövas i vården och omsorgen, vilket kan göra arbeten i dessa verksamheter mer attrak- tiva och höja statusen. 11.2.5Nationella initiativ för att stimulera utvecklingen Ett antal nationella initiativ har tagits för att stödja och stimulera utvecklingen och användningen av välfärdsteknik. Nedan följer en kort sammanfattning av de satsningar som påverkar målbilden mot en hållbar kompetensförsörjning inom vården och omsorgen om äldre, med fokus på området välfärdsteknik. Rekommendation om strategi för ny teknik För att stärka kvaliteten inom omsorgen på särskilda boen- den för äldre (SÄBO) tog SKR fram en rekommendation –Strategi för ny teknik. Detta gjordes i dialog med kommuner, Föreningen , FAMNA och Vårdföretagarna. Rekommendationen löd: Kommunen bör ta fram en teknikstra- tegi som omfattar såväl infrastruktur, informationssäkerhet samt tillämpning av lagstiftning.22 Överenskommelse mellan staten och SKR 2018 avsatte regeringen medel till en överenskommelse med SKR för att höja den digitala kompetensen hos ledning i kommuner och regioner. Syftet med den gemensamma satsningen var att kommuner och regioner ska bli bättre på att utnyttja digitaliseringens möjlighe- ter och hantera dess utmaningar. ingick regeringen en ny överenskommelse med SKR: Överenskommelse om äldreomsorg – teknik, kvalitet och ef- fektivitet med den äldre i fokus. Den innebär att kommunerna får 22Sveriges kommuner och Regioner (2018). Rekommendation för arbete med ökad kvalitet i särskilt boende för äldre. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst i stimulansmedel för att stärka den digitala ut- vecklingen. Vidare utgår ett bidrag om till tio modellkommuner samt till SKR för att ut- veckla ett stöd till kommunerna för digitalisering.23 Arbetet inom ramen för överenskommelsen pågår . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har regeringens uppdrag att följa upp arbetet med överenskommelsen. Syftet med denna nationella strategi är att långsiktigt stärka som life science-nation. Regeringens life science-strategi vänder sig till de aktörer som har mandat och möjlighet att förändra förutsätt- ningarna för svensk life science. Sektorns aktörer är framför allt uni- versitet och högskolor, myndigheter, hälso- och sjukvårdens och om- sorgens huvudmän, företag verksamma inom life science-området samt offentliga och privata finansiärer av forskning och innovation. Strategin innehåller åtta prioriterade områden, varav det femte foku- serar på välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa.24 11.2.6Nordiskt samarbete om välfärdsteknik jämförs gärna med övriga nordiska länder. Genom välfärdscenter25 bedrivs nordiskt samarbete inom om- rådet välfärdsteknik. Vård och omsorg på distans är ett projekt där man kartlägger hela för att hitta väletablerade digitala lös- ningar som fungerar. Fokus är på lösningar som redan har imple- menterats och som används inom kommuner och regioner i de nordiska länderna.26 En verktygslåda – connect – har tagits fram för att underlätta implementeringen av projekt inom välfärdsteknik i de nordiska länderna.27 En tankesmedja för välfärdsteknik har etable- Godkännande av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus. /4b04f8/contentassets/413da0bcdc1b478e83c342e2fc94a29b/overenskom melse-aldreomsorg.pdf – hämtad . 24Regeringen (2019). En nationell strategi för life science. 25Nordens välfärdscenter är en institution under , med uppdrag att bidra till utvecklingen av insatser på välfärdsområdet i . 26https:///projekt/vard-och-omsorg-pa-distans/. 27https:///publikationer/valfardsteknologi-verktygslada/. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst diskuteras ett välfärdstekniskt problem. Diskussionen resulterar i en publikation med rekommendationer.28 Samordnarens slutsats är att mycket finns att vinna på ett fortsatt nordiskt utbyte inom detta område. 11.3Utredningens bedömningar och rekommendationer För att kunna ta till vara den fulla potentialen med ny teknik i vården och omsorgen krävs att kommunerna arbetar systematiskt med ak- tiviteter som driver fram ett förändringsarbete i verksamheterna, oavsett utförare. Alla kommuner bör ha en politiskt förankrad plan för införande och användning av ny teknik. Med hjälp av den nya tekniken kan arbetsmiljön bli bättre och fler lockas att arbeta i verk- samheterna.29 Det krävs strategisk och långsiktig planering som innefattar personalens, de äldres och anhörigas delaktighet. Detta för att det inte ska stanna vid kortsiktiga satsningar. Kontinuerlig utbildning för medarbetarna behövs, liksom tillgång till stödresur- ser. Det fordras även nationellt stöd i olika former för att stimulera utvecklingen. Nedan presenterar utredningen sina bedömningar och rekommen- dationer på området samt lämnar förslag på indikatorer för att kunna följa utvecklingen. Rekommendationer riktade till arbetsgivare gäl- ler oavsett utförare. 11.3.1Planera strategiskt för arbetet med ny teknik Utredningens bedömning: Utvecklingen när det gäller digitalis- ering och användning av ny teknik är långsam och ojämn i kom- munerna. På många håll brister kompetensen och stöd behövs. Utredningens rekommendationer: Alla kommuner bör ha en politiskt förankrad plan för digitalisering och införande och an- vändning av ny teknik i vården och omsorgen om äldre. 28https:///projekt/nordisk-tankesmedja-om-valfardsteknologi/. Framtidens teknik i omsorgens tjänst, s. 452. Betänkande av Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst En sådan plan bör föregås av en inventering av befintlig teknik, behovet av ny teknik samt av utbildningsinsatser hos användare och personal. Ett stöd i arbetet kan vara den kunskap som tas fram inom ramen för regeringens och SKR:s överenskommelse om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus. En politiskt förankrad plan för införande och användning av ny teknik En strategisk inriktning på arbetet med välfärdsteknik är nödvändig. Annars är risken stor att satsningarna blir enskilda projekt utan sam- ordning, prioritering och varaktighet. Under arbetet med denna ut- redning har det upprepats: välfärdsteknik måste ingå som en självklar del i kommunernas digitalisering. En fungerande infrastruktur är av- görande för möjligheten att använda digitala arbetssätt i vården och omsorgen om äldre. Såväl Utredningen om välfärdsteknik som kon- staterar att många kommuner har haft svårt att ta steget från projekt till breddinförande när det gäller att använda ny teknik.30 31 Båda pekar på ett antal hinder och framgångsfaktorer som vi tidigare redo- gjort för, och som även stämmer väl överens med vad som framkom- mit i de dialoger som den nationella samordnaren har genomfört. Det behövs en strategisk planering för att integrera arbetet med välfärdsteknik i hela kommunens organisation. Utredningen om väl- färdsteknik skriver att införande av ny teknik innebär en så genom- gripande förändring – både i mötet med invånarna och i de interna processerna – att det är ytterst viktigt att politiker på alla nivåer är involverade i arbetet.32 Vi delar den bedömningen, liksom nämnda utrednings syn på vad en strategi för användning av välfärdstekniken bör innehålla och vilka som har ett särskilt ansvar att driva arbetet. Strategin kan ta upp frågor som övergripande syfte och mål med digitalisering, organisation, ansvar och roller och tilldelning av resurser. Den kan även omfatta frågor om gränsdragningar när det 31Socialstyrelsen (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna, s. 68–69. Uppföljning av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Framtidens teknik i omsorgens tjänst, s. 452. Betänkande av Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst gäller vad som är kommunens åtagande och invånarens, liksom grunder för prioritering. Grundläggande är att arbetet utgår från en behovsanalys. När ny teknik ska införas och tillämpas måste reella behov vara styrande. Det fordrar en grundlig inventering av behoven och vilka tekniska förutsättningar man har. Risken för digitalt utan- förskap och hur detta ska hanteras bör också lyftas fram. Alla nivåer av ledningen inom organisationen – både politiker och tjänstemän – behöver vara insatta, motiverade och aktiva i arbetet. Det sägs ibland att ny teknik innebär att lära sig tänka på ett nytt sätt. I dialogerna betonade särskilt kommunerna att ledarskapet har en avgörande roll för att kunna förändra gamla arbetssätt. En samsyn måste också finnas mellan olika professioner. Det är viktigt att följa upp hur införandet av ny teknik uppfattas av de äldre och medarbetarna. Vi vill framhålla att välfärdsteknik inom äldreomsorgen varit ett av IVO:s prioriterade områden för till- syn –2020. Utgå från behoven i planeringen I allt strategiskt arbete med välfärdsteknik är det grundläggande att se till syftet med förändringen. Det handlar inte om att införskaffa nya produkter, utan om tjänster som är viktiga för vården och om- sorgen och som ökar den äldre personens självständighet och trygg- het. När ny teknik införs och när arbetsorganisationen förändras måste man ta avstamp i den verklighet som har varit, i hur verkligheten ser ut just nu och hur vi vill att verksamheten ska utvecklas. ”Det är bra med en backspegel – men den får inte ta upp hela framrutan”. Det finns ett uttryck inom lean production, som även går att tillämpa när det gäller planer på att införa nya tekniska lösningar: ge den förberedande diskussionen god tid. Då går genomförandet desto smidigare. Nya tekniska och organisatoriska lösningar bidrar – om de är genomtänkta – till bättre kvalitet, högre produktivitet och bät- tre arbetstillfredsställelse. Utifrån vad deltagarna i dialogerna framfört och vad tidigare ut- redningar beskrivit, så bedömer vi att det är ett antal steg man behöver ta när ny teknik ska införas och fortsätta att användas i vår- den och omsorgen om äldre. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst –Ta reda vilka behov äldre personer, deras anhöriga och personalen har som med fördel skulle kunna avhjälpas med tekniska lösningar. –Analysera konsekvenserna för olika grupper av att ny teknik in- förs. Sådana lösningar får inte motverka målet med verksamheten – en god livskvalitet för den äldre personen. –Fastställ vem som har ansvar för vad i processen med att införa ny teknik och som en följd introducera nya arbetssätt. –Fastställ vilka resurser som ska avsättas. Det gäller inte enbart in- köp av tekniken utan även exempelvis utbildning av personal och kontinuerlig support. –Samverka med andra sektorer i kommunen, exempelvis skolan, samt med regionen för att säkra att införandet av ny teknik i vår- den och omsorgen blir en del av kommunens hela digitaliserings- arbete samt att satsningen är långsiktig. Samverkan är nödvändig för att involvera olika professioner. –Se till att alla berörda – äldre personer, anhöriga och anställda – är delaktiga i processen. –Lägg fast en tidplan och säkra att den är känd av alla som berörs. –Garantera alla berörda fortlöpande utbildning i att använda den nya tekniken. Logistiken måste fungera så att det är möjligt att kombinera utbildningen med arbetet. –Garantera att tillgång till teknisk support ska finnas dygnet runt. –Utvärdera nyttan med den nya tekniken – för de äldre personerna, de anhöriga och personalen. Testa först, utvärdera, sedan eventuellt breddinförande. –Se över vad som behöver förändras och fortsätt arbetet tillsam- mans med alla berörda.33 Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner Den överenskommelse som regeringen och SKR träffat – Överens- kommelse om äldreomsorg – teknik, kvalitet, effektivitet med den äldre i fokus – ger goda förutsättningar för kommunerna att bedriva Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst ett systematiskt arbete på området, bland annat med stöd av det kom- petenscenter som har inrättats. En väl förankrad plan är en bärande del i kommunens arbete. Utredningens bedömning: Kunskapen om välfärdsteknik är ojämn hos personalen inom vården och omsorgen om äldre.