sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — De har fått bo under undermåliga förhållanden flera tillsammans och arbetat under mycket dåliga villkor. De personer som journalisten varit i kontakt med har varit mycket rädda för sin arbetsgivare. De har varit rädda för våld och för vad denne kan utsätta dem för, inte bara här i utan ofta också i hemlandet där denne sägs ha ett stort kontaktnät. Vissa har ut- tryckt missnöje med om de vänt sig dit, då deras anmälningar inte har lett till något. Andra är missnöjda med fack- förbunden som ofta har en tre månaders karenstid innan de kan hjälpa personen. Det skulle vara bra om det fanns bättre information Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring om vilka rättigheter arbetstagare har i och någonstans dit man som utsatt kan vända sig för att få råd och hjälp.120 Utredningen har fått information från en advokat som mött mellan 20 och 30 arbetskraftsinvandrare med arbetstillstånd i . Advokaten har företrätt dessa personer i främst arbetsrättsliga tvister av civil karaktär. Det har handlat om att arbetstagaren inte har fått den lön som avtalats, inte fått rätt semesterersättning eller blivit avskedad på ett felaktigt sätt. Flera av fallen handlar om att arbetsgivaren påstår sig ha en fordran på arbets- tagaren, som därför är i skuld till den person som anställt denne. Arbetsgivaren har då krävt tillbaka pengar från arbetstagaren för skulden. I en del fall har arbetstagaren redan fått betala en del av skulden innan denne kommer till , ofta för att arbetsgivaren ens ska initiera en process om arbetstillstånd. De flesta fall som drivs slutar i en förlikning. Det är ingen skillnad på denna typ av ärenden och andra i förhållande till hur lätt eller svårt det är att driva processen. Ofta har arbetsgivaren ett ombud som har företrätt dem under hela processen. Detta ombud har även företrätt arbetskraftsinvandraren under tillståndsprocessen men denne är ändå arbetsgivarens ombud. Det finns advokatbyråer som är behjälpliga i arbetstillståndsärenden, som ombud för arbetstagaren, men för arbetsgivarens räkning. Det är inte ovanligt att arbetstagaren har fått avdrag på lönen för denna juridiska hjälp, trots att hjälpen då utgått ifrån arbetsgivarens intres- sen. Om arbetstagaren sedan ställer krav eller på annat sätt upplevs som besvärlig, slutar det juridiska ombudet hjälpa denne och kan t.ex. låta bli att lämna in en ansökan om förlängt tillstånd. I vissa fall får arbetstagaren därefter ett utvisningsbeslut. Av dem som advo- katen hjälpt har vissa lyckats hitta en ny anställning medan andra fått lämna Sverige.121 120Uppgifter som framkommit i samtal med en journalist vid möte . 121Uppgifter som framkommit i telefonsamtal med en advokat . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring 4.4Sammanställningar och viss statistik I kartläggningen vittnas det om arbetskraftsinvandrare som får arbeta till mycket låga löner, som betalar tillbaka delar av sin lön till arbetsgivaren och där beroendeförhållandet till arbetsgivaren gör dem maktlösa och utsatta. Utsattheten gör att många personer aldrig vänder sig till myndigheterna eller till någon annan för att få hjälp. Fattigdom och olika problem i hemlandet kan göra dem villiga att arbeta i och acceptera undermåliga villkor. Många vittnar också om en rädsla för de konsekvenser det skulle få om de vände sig till myndigheterna i . Mörkertalen bedöms som stora och att kvantifiera problemen är därför en utmaning. Alla som kommer i kontakt med offer för människoexploatering rapporterar exem- pelvis om hur svårt det är att få fram data kring omfattningen av brottsligheten. Det är svårt att upptäcka brottsligheten och det är sällan den anmäls. Att det inte anmäls tros bero på bristande kun- skaper om offrens situation, offrens rädsla för repressalier och att offren ibland känner tacksamhet gentemot förövarna eftersom de ändå får det bättre i än i hemlandet, trots sin svåra situation här.122 Det finns trots detta viss statistik att tillgå avseende bl.a. människoexploatering, otillbörligt utnyttjande på arbetsmarknaden och människohandel. Den redovisas nedan i avsnitt 4.4.1. Av utredningens direktiv framgår att det även förekommer att arbetskraftsinvandrare rekryteras under förespegling att det som framgått i arbetserbjudandet ska gälla men att han eller hon sedan tvingas arbeta för en mycket lägre lön och med sämre villkor. Utred- ningen ska dessutom enligt direktiven titta särskilt på situationen för deltidsarbetande arbetskraftsinvandrare. Deltidsarbete kan vara befogat, t.ex. för att kombinera arbete med studier. Sam- tidigt är det en grupp som kan ha en förhöjd risk för exploatering, särskilt i arbetskraftsintensiva branscher med förhållandevis låga löner. Det kan t.ex. förekomma att arbetstagare tvingas arbeta mer än överenskommet utan att få fullt betalt för detta eller oredovisat övertidsarbete.123 Utredningen har därför i avsnitt 4.4.2 undersökt löneläget för arbetskraftsinvandrare och situationen när det gäller deltidsanställningar. 122Människohandel för sexuella och andra ändamål − lägesrapport 21. 123Dir 2020:8 s. 16 ff. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring I avsnitt 4.4.3 görs en sammanställning av hur det ser ut på arbetsmarknaden och hur problemen med missbruk främst verkar vara koncentrerat till vissa branscher. I detta avsnitt redogörs för lönenivåer inom vissa branscher. Därefter följer en redogörelse för hur arbetar med särskilda utredningsåtgärder och viss statistik kring detta, följt av hur avslagsfrekvensen på till- ståndsansökningar är fördelad inom vissa branscher. Slutligen redo- visas de särskilda problemen inom branschen personlig assistans i avsnitt 4.4.4. 4.4.1Människoexploatering, otillbörligt utnyttjande på arbetsmarknaden och människohandel Av för sexuella och andra ändamål − lägesrapport 21 framgår att det har skett en ökning av informationen till Polismyndig- heten gällande dåliga arbetsförhållanden (exempelvis hårt arbete och långa arbetsdagar), orimliga arbetsvillkor, låga löner och svårigheter att få ut inarbetad lön. Även redogör för en ökning av antalet rapporterade fall av otillbörligt utnyttjande på arbets- marknaden och att antalet dessutom borde komma att öka ytterligare eftersom det är först detta område har uppmärksammats. och siffror redovisas i det föl- jande. Därefter redogörs för väckta åtal och domar. I statistik redovisas antalet internt rapporterade misstänkta fall av människohandel. Typiskt sett innefattar män- niskohandel att människor med användande av tvång eller något annat otillbörligt medel rekryteras och transporteras inom ett land eller mellan länder i syfte att de senare ska utnyttjas på olika sätt. Ett av dessa utnyttjanden kan vara otillbörligt utnyttjande på arbets- marknaden (ofta tvångsarbete). Människoexploatering rapporteras inte särskilt av . Om i ett ärende antar att det funnits ett syfte att exploatera den sökande i tvångs- arbete och det kan utrönas att någon form av otillbörligt medel använts då är det mycket möjligt att det fallet skulle rapporteras som Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Det beror dock på omständigheterna i övrigt och är alltså inte självklart. Statistiken avser såväl personer som kommit hit med tillstånd som personer som befunnit sig här illegalt. Även människohandel eller människoexploatering som mis- stänks ha skett i ett annat land ingår i statistiken. Någon mer specifik statistik finns inte hos och fram- håller att mörkertalen bedöms vara stora. Exempelvis ingår inte de fall där en arbetskraftsinvandrare har fått avslag på en ansökan om förlängning av sitt tillstånd på grund av att villkoren inte har varit uppfyllda och som kan ha varit utsatta för exploatering. Dessa fall ingår inte i statistik.124 Vidare är siffrorna för mindre säkra än med anledning av Coronapandemin. Likaväl finns det uppgifter som ändå kan säga något om hur läget ser ut. upptäckte 366 fall av misstänkt människohandel, vilket var färre än året före då 481 fall upptäcktes av verket. Enligt Migra- tionsverket är antalet fall ändå en hög siffra, trots att det upptäcktes fler fall . Detta med tanke på de resebegräns- ningar som rått på grund av pandemin, det mindre antal muntliga utredningar som genomförts och att distansarbetet kan ha påverkat kommunikationen mellan handläggare på , som kan ha minskat möjligheten att upptäcka tecken på människohandel.125 Figur 4.1 Misstänkta fall av människohandel 124Uppgifter som framkommit i samtal med företrädare för . 125Migrationsverket (2021), Fortsatt högt antal misstänkta fall av människohandel . Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring rapporterades att 266 kvinnor (varav 18 underåriga) och 123 män (varav 74 minderåriga) var misstänka offer för människo- handel.126 2020, som alltså är ett speciellt år med anledning av Coronapandemin, var det ändå 221 kvinnor (varav 14 minderåriga) och 145 män (varav 34 minderåriga) som rapporterades som miss- tänkta offer för människohandel.127 Den vanligaste formen av män- niskohandel var personer som utnyttjas på ett otillbörligt sätt på arbetsmarknaden enligt . Ett otillbörligt utnytt- jande avser i de flesta fall tvångsarbete. Denna siffra ligger på i princip samma nivå som 2019. rapporterades 171 fall av misstänkt otillbörligt utnyttjande på arbetsmarknaden jämfört med 2019. De rapporterade fallen förekommer inom alla processer på . Flest fall upptäcktes dock inom asylprocessen och inte inom prövningen av arbetstillstånd. har tagit fram ett metodstöd som är särskilt anpassat till att upptäcka människohandel i arbetstillståndsprocessen.128 Tabell 4.1 Form av exploatering –2020 Flera personer kan ha utsatts för flera former av exploatering varför antalet rapporterade fall inte överensstämmer med antalet utsatta individer Källa: och 2021 uppgifter avser de fall som myndigheten rappor- terat internt. Om och hur dessa sedan kategoriseras hos Polismyn- digheten skiljer sig åt. kan ett rapporterat fall från Migrations- verket t.ex. endast bli ett tips hos . Migrationsver- kets och siffror skiljer sig därför åt. 126Migrationsverket (2020), Stadig ökning av anmälningar om människohandel. 127Migrationsverket (2021), Fortsatt högt antal misstänkta fall av människohandel . 128Migrationsverket (2021), Fortsatt högt antal misstänkta fall av människohandel . SOU 2021:88Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring anmäldes 49 brott om människohandel för tvångsarbete (varav sju avsåg människohandel för tvångsarbete med barn). anmäldes 24 fall av människohandel för tvångsarbete med vuxna. Det är som har anmält flest fall av män- niskohandel, mer än dubbelt så många som själv, som anmälde tio fall. Målsägandena själva anmälde fyra fall och tre fall. De flesta offer kom från länder utanför EU. Gränsdragningen är enligt svår om det rör sig om människohandel för tvångsarbete eller bedrägeri eller avtalsbrott. Brott kan upptäckas genom arbetsplatsinspek- tioner. Dessa kan ske av ensamt men även i sam- verkan med andra myndigheter. Främst sker inspektionen för att kontrollera att reglerna i utlänningslagen följs men Polismyndig- heten kan då även upptäcka annan brottslighet, så som människo- handel och människoexploatering. Skulle en person identifieras som brottsoffer informeras denne om möjligheten att ansöka om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för bevispersoner för att kunna medverka i en eventuell brottsutredning. har också, tillsammans med flera andra myn- digheter, deltagit i en aktionsvecka inom EU mot arbetskraftsexploa- tering. Som resultat av de inspektioner som gjordes den veckan an- mäldes ett brott om människoexploatering, ett brott om koppleri samt tio brott mot utlänningslagen. 13 potentiella offer för människohandel identifierades och 19 personer omhändertogs med stöd av utlännings- lagen eftersom det förelåg sannolika skäl för avvisning eller utvis- ning.129 129Människohandel för sexuella och andra ändamål − lägesrapport 21 s. 36 ff. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring anmäldes 43 brott om människoexploatering för tvångsarbete eller arbete under orimliga villkor, varav ett rörde ett barn. anmäldes fyra brott om människoexploatering för tvångsarbete eller arbete under orimliga villkor. Ett av dessa rörde ett barn. De flesta brotten anmäldes av i samband med arbetsplatsinspektioner men det förekom även att brottsoffret själv anmälde att denne inte fått någon lön alls för sitt arbete. Endast enstaka fall anmäldes av , eller fack- förbunden. Majoriteten av offren var män och kom från länder utanför EU. Människoexploatering förekommer i samma branscher som människohandel, det vill säga i byggbranschen, restaurang- branschen, bilvård/bilverkstäder, städbranschen, kroppsvård (nagel- salonger), vård och omsorg samt hushållsarbete m.m.130 När det gäller åtal, väcktes åtal i två fall avseende människoexploatering för tvångsarbete eller arbete under orimliga villkor. väcktes inga åtal om människohandel för tvångs- arbete, medan det väcktes tre åtal. Förundersökningar inleds i majoriteten av anmälningarna för människohandel eller män- niskoexploatering eftersom de klassas som allvarliga brott. bedrevs 40 förundersökningar om människohandel för tvångs- arbete och människoexploatering men endast två av dessa ledde till åtal och ett av dessa fall ledde till en fällande dom.131 Cirka 75 pro- cent av ärendena lades ner med någon av följande motivering; det finns anledning att fullfölja förundersökningen, det sak- nas anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har förövats, brottet har begåtts utomlands och det finns inte förut- sättning för rättslig hjälp, det är uppenbart att brottet inte kan utre- das eller ingen person kan misstänkas för brottet.132 Sedan brottet människoexploatering infördes har endast en arbetsgivare dömts för brottet och har två fall resulterat i fällande domar för brottet människohandel på grund av tvångs- arbete.133 Det finns flera orsaker till att det finns så få domar avse- 130Människohandel för sexuella och andra ändamål − lägesrapport 21 s. 36 ff. 131RiR 2020:27 s. 36 f. 132Människohandel för sexuella och andra ändamål − lägesrapport 21 s. 36 ff. 133RiR 2020:27 s. 36. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring ende människohandel och människoexploatering. Lagstiftningen på området anses komplicerad och ofta svårtillämpad. Brist på resurser och brist på förmåga hos att utreda brotten samt bristande kunskap hos åklagare kan också vara orsaker till att inte fler människohandelsbrott upp. Det finns även förhållanden som gör att offer för människohandel och människoexploatering sällan vill vittna. Det handlar bland annat om hot från gärnings- männen och offrens rädsla för repressalier, svårigheter att styrka dessa brott med annan bevisning eller att offren är lojala med gär- ningsmännen.134 Av utredningens kontakter med olika myndigheter framkommer att ett problem med straffbestämmelserna människoexploatering och människohandel på grund av tvångsarbete är möjligheten att leda i bevis att gärningsmannen använt ett visst medel för att påverka personen (såsom olaga tvång, vilseledande eller utnyttjande av per- sonens situation). Detta beror ofta på att brottsoffren sällan vill medverka till utredningen på grund av rädsla för repressalier eller för att bli utvisade. Inte sällan är offren införstådda med villkoren och känner tacksamhet gentemot förövarna eftersom de ändå får det bättre i än i hemlandet. När det gäller rekvisitet uppenbart orimliga villkor har Riksåkla- garen överklagat en dom till gällande människo- exploatering med yrkanden om att domstolen ska klargöra hur begreppen i brottet människoexploatering ska tolkas och tillämpas. har beviljat prövningstillstånd i målet.135 För att ett arbetstillstånd ska beviljas måste både det så kallade för- sörjningskravet och det så kallade villkorskravet i 6 kap. 2 § första stycket UtlL vara uppfyllda. Försörjningskravet innebär att anställ- ningen ska göra det möjligt för arbetstagaren att försörja sig, vilket betyder att inkomsten måste vara av sådan storlek att personen inte behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § SoL för att täcka sina kostnader för bland annat boende och uppehälle.136 Av praxis fram- går att kravet på att utlänningen ska kunna försörja sig på anställ- 134RiR 2020:27 s. 36 f. 135Högsta domstolens beslut i mål nr B 1770-21. 2007/08:147, Nya regler för arbetskraftsinvandring, s. 59. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring ningen innebär att inkomsten som huvudregel måste uppgå till ett visst schablonmässigt bestämt belopp.137 har beräk- nat att det innebär att lönen som lägst måste uppgå till . Detta gäller oavsett om det är en heltids- eller deltidsanställning. Vid beräkningen har utgått från bl.a. uppgifter avse- ende riksnormen för försörjningsstöd, uppgifter från SCB, Kon- sumentverket och skattetabeller från . När det gäller resekostnader så har ett snitt på kostnader för månadskort från olika regioner använts. En översyn av det beräknade beloppet gjordes men bedömde då att det inte fanns skäl att ändra detta.138 Villkorskravet innebär att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Migra- tionsöverdomstolen har uttalat att man måste göra en helhets- bedömning av samtliga anställningsvillkor för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Så länge som de villkor som erbjuds vid en helhetsbedömning inte kan anses vara sämre bör de kunna godtas.139 Anställningsvillkoren får alltså inte vara sämre än kollektivavtal eller branschpraxis inom området och dessutom inte lägre än . Utredningen har fått statistik från som rör de genomsnittliga inkomsterna för arbetskraftsinvandrare med arbetstillstånd. Sta- tistiken avser månadsinkomster för anställda i som har arbets- tillstånd som grund för bosättning och som inte är EU/EES-med- borgare. Även denna definition av arbetare är vidare än den definition utredningen har att kartlägga. I denna statistik ingår följande: 137MIG 2015:11 och MIG 2018:12. 138Uppgifter från i e-post . 139MIG 2017:24 och MIG 2017:25. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring –utlänningar som beviljats tillstånd av arbetsmarknadsskäl asylsökande som fått arbetstillstånd efter avslag på asyl- ansökan –ansökan från personer som har visum, –gäststudenter som ansöker om arbetstillstånd, –au pairer i hushåll, –professionell idrottsutövare, Såväl de som ansökt inifrån och utifrån landet inkluderas. Källorna är SCB:s register över totalbefolkningen under 2019-12-31–, SCB:s register över arbetsgivardeklarationer på individnivå140, 2019–2020, samt SCB:s Stativ 2019–2020. Gällande månadsinkom- sterna –2020 så är det cirka 30 000–40 000 personer , dessa personer kan dock inte summeras upp till en summa då en person ofta har en löneinkomst och där- för återfinns i statistiken . Det går alltså inte av den statistik som utredningen har fått att säga hur många personer det är totalt med en viss månadsinkomst. Till exempel så finns en person som arbetat med i redovisningen . Lönen kan variera mellan månaderna vilket kan göra att en person återfinns i olika intervall olika månader. Har en person flera löne- utbetalningar under en och samma månad summeras hela lönen ihop till en post och varje person redovisas bara en gång . Statistiken visar dock hur stor andel som återfinns inom respektive löneintervall . Statistiken är indelad efter olika tillstånds- perioder. De som hade fått lön hade tillstånd –2019. Och de som fick lön hade tillstånd under 140Avser deklarerad inkomst som därför även kan inkludera bostadsförmån m.m. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring perioden –2020. Denna avgränsning beror huvudsakligen på att det var så systemen hos SCB kunde synkroniseras. –2020 var alltså den vanligaste inkomsten eller mer. av alla arbetstagare tjänade mer än . tjänade mellan 17 000–. Det stora flertalet , tjänade alltså från och uppåt enligt den statistik SCB har tagit fram för utredningen. Av annan statistik från framgår att den vanligaste årliga förvärvs- inkomsten bland kvinnor och män som invandrade av arbetsmark- nadsskäl –2016 och som ännu bodde i också var mellan 17 000–per månad.143 –2020 var det cirka 3–som tjänade under Det är alltså under den nivå som Migra- tionsverket bedömt som lägstanivå för att uppnå försörjningskravet. Av statistiken framgår dock inte om personen i stället för lön fått exempelvis sjukpenning eller föräldrapenning en viss månad eller om anställningen avslutats mitt i en månad. Det finns alltså flera möjliga förklaringar till den låga lönen. Generellt kan dock konstateras att lönerna enligt statistiken från SCB ligger på nivåer över den som satt som lägsta nivån för att kunna försörja sig, det vill säga . 141Avser personer med tillstånd –2019. 142Avser personer med tillstånd –2020. 143SCB (2020), Kockar och IT-specialister är de vanligaste arbetskraftsinvandrarna. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Det var vidare som tjänade mellan 13 000–. När det gäller löner på dessa nivåer ska det tilläggas att det inte framgår av statistiken om personerna arbetar heltid eller deltid. Det är dock troligt att i vart fall några av dem som har inkomster på dessa nivåer arbetar deltid, eftersom lönen inte bara måste uppnå försörjningskraven utan också vara i nivå med kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Det kan också vara så att de arbetat deltid på grund av sjukdom eller föräldraledighet. Det syns inte heller i statistiken. De kan vidare ha avslutat sin anställning mitt i en månad. Utredningen har också fått uppgifter avseende sammanräknade förvärvsinkomst för personer som inte är EU/EES-medborgare och som har arbetstillstånd som grund för bosättning i för åren 2015–2019. Även dessa uppgifter är hämtade från Stativ –2018, Inkomst och taxeringsregistret 2015–2019 och SCB:s Register över totalbefolkningen –. Avgränsningen avseende personer är därför samma som ovan. Utredningen presenterar nedan uppgifterna . 2015–2016 har uteslutits bl.a. efter- som de är äldre uppgifter som har mindre betydelse för de förhål- landen vi ska kartlägga i denna utredning. De ingick också i den lönegranskning som gjorde 2016 och som vi redogör för i avsnitt 4.4.3. Till viss del avser det också uppgifter som blir mindre relevanta på grund av Migrationsöverdomstolens avgöran- den avseende lön och lönenivåer144. Det ska också sägas att uppgifterna är betydligt mindre exakta än upp- gifterna ovan, då de ovan är preciserade månad för månad. Dessa uppgifter avser sammanlagd lön på en viss nivå. Upp- gifterna ger inte heller information om arbetstagarens tillstånds- längd. För utredningen har dessa siffror därför endast fungerat som ett jämförelsemått och för att se hur trenden kan antas ha sett ut även . 144MIG 2015:11 och MIG 2015:20. Kartläggning av missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring Figur 4.2 Lön för arbetstagare med arbetstillstånd 1-12 999 13 000- 14 000- 15 00-16 17 000- Av uppgifterna framgår att även var en lön på eller mer det absolut vanligaste. Följt av en lön på mel- lan 20 000–. En högre andel har lägre löner i denna sammanställning men jämfört med de tabeller vi redovisat ovan har inte de som avslutat sin anställning sållats bort utan finns med för siffrorna . Har en person avslutat sin anställning kommer dennes lön alltså slås ut och se ut som att denne fått en väldigt låg lön . Generellt drar utredningen slutsatsen att löneläget sett relativt liknande ut åren 2017–2020.