sou · H9B332 · 2022-01-01 00:00:00 — Även för organisationer kan våra förslag innebära att fler omfattas av leveransplikt, t.ex. den som har frivilligt grundlagsskydd. Organisationer kan också komma att träffas av beslut om rekvisition. Kostnaderna för leveranserna kan hållas nere genom att digitala leveranserna kan genomföras på ett enkelt sätt. Kostnaderna för pliktleveranser av tryckt material minskar. Våra förslag innebär en till viss del utökad leveransplikt av digitalt material som myndigheter publicerar online. En sådan utökad plikt kan vara förenad med en något ökad administration, vilket också kan föra med sig en viss kostnadsökning. Å andra sidan innebär förslaget att endast två pliktexemplar av skrifter ska lämnas vilket minskar kostnaderna för plikten i den delen. Vår bedömning är därför att förslagen inte innebära någon kostnadsökning för myndigheterna. Konsekvenser för framställarnas/tillgängliggörarnas personliga integritet Lagstiftningen utökas med kompletterande bestämmelser om data- skydd. Genom att inrymma egeninsamlingen i pliktlagstiftningen och ställa krav på offentliggörande och bevarande av den pliktansvariga myndighetens ställningstaganden, kring bl.a. vad som ska samlas in och varför, ökar transparensen i insamlingen. Detta har behandlats i avsnitt 9.5.1. Åtkomsten till det insamlade materialet förenas med skyddsåtgärder. Det innebär ett ökat skydd för den personliga integ- riteten för dem som förekommer i det insamlade materialet. sonuppgifter som förekommer i leverantörsregister m.m. utgör all- männa handlingar och skyddas av bestämmelserna i . Data- skyddsregleringen har behandlats i kapitel 14. Minskningen av antal pliktexemplar av skrifter kan medföra att till- gången till det pliktinsamlade materialet försämras, dels genom att det finns färre exemplar i omlopp, dels genom att materialet inte får samma geografiska spridning. Detta kompenseras dock till viss del av att i vart fall del en av det material som samlas in i stället kommer att köpas in av biblioteken. Att undantaget för parallellpublicering tas bort innebär också en ökad tillgång till innehållet i olika medie- former. Ökade leveranser av digitala pliktexemplar och digitala för- lagor innebär möjligheter till ett vidare tillhandahållande om möjlig- heten att teckna avtalslicenser används.2 En ökad insamling av digitalt material innebär vidare större möjligheter att använda det pliktinsamlade materialet i forskning. När det gäller tillgången till det pliktinsamlade materialet kom- mer alltjämt det upphovsrättsliga regelverket att sätta gränser för åtkomsten till materialet. Därtill kommer dataskyddsregelverkets krav på skyddsåtgärder (se avsnitt 14.2.6). Krav på sådana åtgärder gäller oavsett om kompletterande nationella regler införs eller inte. Att åtkomsten till material kan begränsas av aktsamhetsskäl gäller också enligt dagens regelverk. Förslaget innebär såvitt vi kan se inga ekonomiska konsekvenser för användarna oavsett om användaren är en privatperson, ett företag, en organisation eller en myndighet. 2Kostnaderna för avtalslicenser berörs inte i detta förslag och utgiften kan bli mycket olika beroende på vilka avtal som tecknas. I närtid har KB slutit avtalslicenser för tillhandahållande av materialet i SMDB samt för digitaliserade versioner av svenska dagstidningar. I det senare fallet rör det access via terminaler vid universiteten i , , och . ansluten terminal och påbörjad månad var enligt avtalet , , För tillhandahållandet av SMDB via en fjärraccesstjänst för registrerade forskare uppgick kostnaden för perioden –till . Konsekvenser för användarnas personliga integritet Enligt vårt förslag ska åtkomst till digitalt lagrat pliktmaterial endast få ges till identifierade registrerad användare. För att uppfylla kraven på skyddsåtgärder i dataskyddslagstiftningen kan vidare användarnas lån och användning av pliktmaterialet behöva loggas. Användar- register och loggar över användningen utgör allmänna handlingar. Användaruppgifter av detta slag skyddas genom bestämmelsen i 40 kap. 3 § OSL. Detta har behandlats i kapitel 14. KB har ett övergripande ansvar för pliktinsamlingen. I vårt för- slag tydliggörs detta ansvar ytterligare genom att KB pekas ut som pliktansvarig myndighet. Många av de uppgifter som enligt vårt för- slag ska falla på den pliktansvariga myndigheten är KB:s ansvar. KB är mottagare av pliktexemplar av alla materialtyper och har ett ansvar för bevarandet. KB är också den myndighet som har bemyndigande att meddela föreskrifter och beslut i enskilda fall. Det är vidare endast KB som kan utfärda vitesförelägganden. I dessa delar innebär vårt förslag alltså inga nyheter. Ett mera heterogent och för- änderligt medielandskap kan innebära ett ökat behov av att använda dessa redskap. Det behovet är dock oberoende av om förslaget genomförs eller inte. Genom vårt förslag är det KB som ska vara mottagare av leverans- förteckningen och som ska följa upp och agera på uteblivna eller bristande leveranser. Att KB även ska agera i förhållande till leve- ranser som inte levererats till kan innebära en viss ökad administrativ börda. Detta bör dock kompenseras av att KB kan föreskriva att leveransförteckningen ska lämnas digitalt vilket i sin tur får till följd att myndigheten inte behöver hantera fysiska leverans- förteckningar som ska kvitteras och sändas tillbaka till leverantören. Vårt förslag innebär att det endast är KB som ska samla in plikt- material genom egeninsamling och rekvisition. KB har genomfört egeninsamling av material . Att egeninsamlingen görs till en del av plikten får konsekvenser för KB på så sätt att lagen anger i vilka situationer egeninsamling får ske och hur. också upp krav på att myndigheten dokumenterar och offentliggör sina ställningstaganden. Detta kommer troligen att kräva mer om- fattande arbetsinsatser än dagens insamling. Med hänsyn till att egeninsamlingen kan innebära hantering av personuppgifter, ställer redan befintliga regler i dataskyddsförordningen och dataskydds- lagen vissa krav på att ändamålet med en personuppgiftsbehandling ska anges. Så sker också på KB:s webbplats. Möjligheten att meddela beslut om rekvisition är ny och kommer, särskilt initialt innan rutiner för beslutsfattande etc. kommit på plats, kräva relativt omfattande arbetsinsatser för att bevaka utgiv- ning, kontakta leverantörer, meddela och följa upp beslut. Den utökade leveransplikten kommer att kräva såväl informations- insatser från KB:s sida som bevakning av utgivningen. Det sist- nämnda eftersom leverantörer som omfattas av leveransplikt kan behöva informeras härom. När förslaget genomförs framstår det som naturligt med en bred informationsinsats för att utnyttja till- fället att uppmärksamma pliktinsamlingen och dess värden för det demokratiska samhället. Information behövs i förhållande till redan befintliga leverantörer, eftersom förslaget innebär förändringar t.ex. av antalet pliktexemplar av skrifter och vad som ska levereras till- sammans med dessa. Det krävs vidare information till nya leve- rantörer om vad plikten innebär och vad det finns för lösningar för att underlätta leverans. Information kan också behövas för att infor- mera användarna om vad de nya reglerna innebär för dem. I den delen handlar det om att komplettera den omfattande information som redan finns på KB:s webbplats. Med vårt förslag kommer KB att ta emot mer material via nätverk än . Det följer dels av en utökad pliktinsamling, av att digitala förlagor ska lämnas och att leveransförteckningen ska kunna lämnas digitalt. Det får konsekvenser beträffande krav på kapacitet för över- föring och mottagande, säkerhetskopiering, lagring m.m. Enligt våra förslag ankommer det på KB att tillhandahålla ändamålsenliga system för nätverksleveranser. Något motsvarande krav finns inte enligt e-pliktlagen. Vårt förslag innebär att KB ska ta emot mer digitalt material. Enligt KB kostade de digitala samlingar . De räknar med en kostnadsökning vid dagens ökningstakt om /år. Vårt förslag innebär att digitalt material som inte omfattas av pliktlagstiftningen kommer att träffas av leveransplikt. Vidare ska digitala förlagor till pliktexemplar av skrifter och tekniska upptag- ningar lämnas tillsammans med pliktexemplaret. Det bör innebära att de digitala samlingarna växer i något högre takt än . Det är dock svårt att bedöma kostnaden för denna ökning, eftersom den påverkas av olika faktorer. En sådan faktor är i vilken utsträckning materialet innehåller ljud eller rörlig bild eftersom sådant material kräver mer lagringsutrymme än textfiler. En annan faktor är hur priserna för digitala lagringssystem utvecklas. Enligt vårt förslag ska KB tillhandahålla ändamålsenliga system för att lämna leveranser över nätverk. Detta ställer krav på nya lös- ningar som initialt kommer att vara förenade med kostnader för att skapa dessa system. Kostnaden för utveckling av nya lösningar på- verkas av möjligheten att använda de system för mottagande som redan finns . Det finns också behov av att utveckla systemen för ett digitalt tillhandahållande i den utsträckning det knyter an till lagens regler om dataskydd. I den utsträckning det behövs nya lös- ningar, blir det också en i sammanhanget mindre löpande kostnad att förvalta systemet. KB beräknar att kostnaden för vidareutveck- ling av systemstödet för en utökad digital insamling kommer att uppgå till ca år 1 och ca år 2.3 KB kom- mer, med hänsyn till att digitala förlagor till skrifter ska lämnas, att slippa en kostnad om , eftersom de inte längre kommer att behöva digitalisera dagstidningarna. En viss kostnads- minskning uppkommer även med hänsyn till att behovet av digita- lisering av skrifter och tekniska upptagningar även i övrigt minskar. Det innebär i sin tur minskat behov av personella resurser i den delen. Förslaget innebär dock ett behov av personella resurser för att hantera den pliktinsamling som ska ske genom rekvisition. 3KB har konstaterat att den nuvarande teknikutvecklingen sker med kortare cykler jämfört med . Det resulterar i att en generellt högre utvecklingskostnad alltid kommer att krävas för pliktinsamlingen och att förvaltningsfasen fortsättningsvis behöver inkludera systemutveckling. Denna omständighet är emellertid inte en följd av våra förslag och därmed inte en ekonomisk konsekvens av en ändrad pliktinsamling. för KB innebär sammantaget en kostnadsökning år 1 medan för- slaget innebär minskade kostnader. Förslagen innebär inga större förändringar för . Universitet kommer även fortsatt att vara mottagare av det natio- nella reservexemplaret av skrifter och stå som mottagare av omtryck av skrifter. Däremot kommer inte längre att ta emot kombinerat material och dokument för elektronisk återgiv- ning. Skillnaden mot nuvarande förhållanden torde dock inte bli särskilt stor. Dagens mottagande av kombinerat material förutsätter att det är fråga om fysiska föremål, t.ex. en skrift i förening med en teknisk upptagning. sker utgivningen ofta i stället genom kombinationen skrift och material som finns åtkomligt online, eller enbart genom digital utgivning. Det digitala materialet lämnas enbart till KB. Förslaget att endast två pliktexemplar av skrifter ska lämnas kan innebära ett visst ökat tryck på fjärrlån av det nationella reserv- exemplaret. Detta kan kräva viss utökad administration för . I detta avseende bör dock noteras att ett lägre antal pliktexemplar inte behöver innebära att det finns färre exemplar av efterfrågade skrifter i omlopp för fjärrlån. Detta eftersom de uni- versitet som inte längre kommer att få pliktexemplar kan komma att köpa in exemplar. Alla böcker som finns hos biblioteken ingår i fjärrlånekedjan. Det kan också noteras att en relativt stor del av det pliktinsamlade materialet består av vardagstryck, dagstidningar etc. som inte fjärrlånas och att mycket av det material som levererats till universiteten kasserats av mottagarna. En ytterligare konsekvens av våra förslag är att leveransförteck- ningen ska kunna lämnas digitalt. Att ta fram en sådan lösning ankommer på KB. Någon särskild förteckning ska inte skickas till . I stället bör leveransförteckningen utformas så att leverantören anger dels vad som skickas till KB, dels vad som skickas till . Vidare bör ges tillgång till KB:s system för att de ska ha möjlighet att stämma av leveranserna. En sådan lösning torde innebära mindre administration än dagens lösning med återsändande av en fysisk leveransförteckning till leverantören. Ett utökat tryck på fjärrlån av det nationella reservexemplaret av skrifter kan innebära ökade administrativa kostnader. Det är dock svårt att överblicka förslagets konsekvenser i praktiken i denna del, eftersom det kan förutses att i vart fall en del av det material som efterfrågas som fjärrlån torde komma att köpas in av de universitet som inte längre ska vara pliktmottagare och därmed ändå kommer att ingå i fjärrlånekedjan. Dessutom går det inte att utgå från att sex av dagens pliktexemplar är tillgängliga för fjärrlån, eftersom det inte finns något krav på bevarande beträffande fem av exemplaren. Det kan också noteras att offentligt finansierade bibliotek för forskning och högre utbildning är berättigade till ersättning för expeditions- kostnader i samband med fjärrlån, så kallad fjärrlånekompensation.4 Förslaget torde alltså inte innebära någon kostnadsökning för . 18.3.5Konsekvenser för de universitet som inte längre ska vara pliktmottagare och övriga högre lärosäten De universitet som inte längre ska vara pliktmottagare kommer inte längre att få gratis exemplar av skrifter. Detta innebär att infor- mationsförsörjningen kan lösas med stöd av plikten utan att material som universiteten önskar införliva i samlingarna i stället måste förvärvas på annat sätt, företrädesvis genom köp. Att plikt- mottagandet upphör får till följd att arbetsuppgifterna med att ta emot, ta om hand, gallra och följa upp pliktleveranser försvinner. Åandra sidan tillkommer uppgifter i form av att bevaka den svenska utgivningen och att köpa in de publikationer som har ett intresse för. Förslagen innebär också att traditionen med att ett utvalt antal svenska universitet har pliktsamlingar som sträcker sig långt tillbaka i tiden bryts. 4KB, Kompensation för fjärrlån. För de universitet och högskolor som inte är pliktmottagare får förslagen inga direkta konsekvenser. Det kan dock tänkas att det upplevs som positivt att den högre utbildningens informationsför- sörjning sker på lika villkor och att det i sin tur underlättar fram- tagningen av nya lösningar. För de universitet som inte längre ska vara pliktmottagare ryms förändringarna enligt vår bedömning inom ram. Universiteten kom- mer visserligen inte längre att erhålla gratis litteratur varför det material har behov av i stället kommer att behöva köpas in. Å andra sidan kommer de kostnader som är förenade med plikt- hanteringen i form av mottagande, gallring, bevakning etc. att för- svinna helt. Vilken nettoeffekt detta kommer att innebära skiljer sig sannolikt mellan universiteten. Så har t.ex. argumenterat för att slippa ta emot pliktmaterial. Det har också framkommit att sparar en mycket liten del av de skrifter de tar emot, se avsnitt 5.5.2. Även övriga berörda universitet sparar endast en andel av pliktexemplaren. Mot den bakgrunden gör vi bedömningen att förändringen, efter en omställningsperiod, inte resulterar i ökade kostnader utan att det blir fråga om en omfördelning inom befintliga ramar. Förslagen innebär inte några ekonomiska konsekvenser för de högskolor och universitet som inte är pliktmottagare. Förslaget om att beslut om rekvisition ska kunna överklagas innebär att det tillkommer en ny ärendetyp i allmän förvaltningsdomstol. Detta får i praktiken endast betydelse för Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i . Straffsanktionen tas bort vilket innebär att denna måltyp för- svinner från de allmänna domstolarna. Det kan dock noteras att straffsanktionen enligt uppgift från KB inte har utnyttjats. Förvaltningsdomstolarna kan förväntas få några ytterligare ärenden. Det torde dock endast komma att handla om några få ärenden , varför vi bedömer att kostnaderna ryms inom ram. Möjlig- heten att överklaga beslut enligt pliktregelverket finns redan enligt nuvarande lagstiftning och medför därför inga nya kostnader. Förslagen får inga ekonomiska konsekvenser för de allmänna domstolarna. Enligt vår bedömning kommer de förslag vi lämnar inte att få några ytterligare konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen (1998:1474) än dem som berörts ovan. Nedan redogör vi för denna bedömning mer i detalj. Våra förslag har ingen inverkan på det kommunala självstyret och medför heller inga ändringar vad gäller kommunala befogenheter eller skyldigheter. Det finns därför inte anledning att lämna en sådan redogörelse som avses i 8 § förordningen (2007:1244) om konse- kvensutredning vid regelgivning. Redan med dagens pliktregelverk har kommunala och regionala myndigheter leveransplikt. Denna består med våra förslag eftersom vianser att det material som tillgängliggörs av myndigheterna är ett viktigt uttryck i det offentliga samtalet (avsnitt 8.5). Bemyndigandet för KB att meddela verkställighetsföreskrifter gäller och träffar kommunala myndigheter på samma sätt som alla andra. Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Förslagen syftar till att samla in pliktmaterial så att detta kan använ- das för att förstå omvärlden och skapa ny kunskap. Bidragen till och nyttjandet av samlingen ska komma från alla samhällets delar. Det innebär att materialet kan innehålla sådant som hör samman med brott, likväl som det som kan bidra till brottsbekämpning och brotts- Från vårt perspektiv saknar det betydelse. I ett demokra- tiskt samhälle bör arkiv och bibliotek innehålla spår från samhällets alla olika delar. Betraktas förslagen utifrån ett lagstiftningsperspektiv knyter lagen inte an till något av de riskområden som identifierats vid regel- givning. Pliktinsamlingen är inte förknippad med några ekonomiska transaktioner mellan myndigheter och enskilda, påverkar inte åt- komsten till varor eller tjänster och har heller ingen inverkan på vare sig brottsbekämpning eller offentliganställdas makt. I gällande pliktregelverk finns utrymme att bötfälla den som inte uppfyller vissa skyldigheter och krav. Enligt uppgift från KB har den möjligheten inte utnyttjats. I vårt förslag har straffsanktionen utgått. Förslaget kommer därför att minska den potentiella belastningen på polis- och åklagarväsendet jämfört med nuvarande regelverk. Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet När de pliktmottagande biblioteken blir färre kommer det att inne- bära att de universitet som inte längre tar emot pliktexemplar inte heller behöver ha någon funktion som hanterar plikten. så kommer universiteteten även fortsättningsvis att behöva utöka sina samlingar med publikationer som motsvarar lärosätets behov. De som varit sysselsatta med att hantera plikt kan därför förutsättas få i upp- gift att bidra till informationsförsörjningen på annat sätt. Förslaget kan därför inte anses påverka sysselsättningen. Den offentliga servicen kan komma att påverkas i begränsad ut- sträckning, eftersom det kommer att finnas färre fysiska pliktexem- plar tillgängliga runt om i landet. Hur detta ser ut i praktiken är dock svårt att överblicka eftersom många av de insamlade pliktexemplaren kasseras. Det minskade antalet pliktexemplar kan också, som vi nämnt ovan, förutses kompenseras till viss del genom att de univer- sitet som är pliktmottagare i stället kommer att köpa in efterfrågade publikationer. Om det dessutom skapas förutsättningar för att tillhandahålla det digitala pliktmaterialet med stöd av avtals- licenser ser vi förutsättningar för en förbättrad offentlig service som inte nödvändigtvis knyter materialet till den plats där det förvaras. De förslag vi lämnar innebär att företag som framställer eller tillgäng- liggör pliktmaterial också ska bidra till pliktinsamlingen. innebär dessa bidrag att materialet omhändertas och bevaras. Dessa förhållanden gäller . Med de justeringar vi gör av antalet pliktexemplar och antalet pliktmottagare, av möjligheten att fullgöra sin plikt med digitala leveranser eller genom att den pliktansvariga myndigheten samlar in pliktmaterialet i egen regi minskar belast- ningen på enskilda företag och på företag med begränsad ekonomisk och administrativ förmåga. Möjligheterna att ta del av och på andra sätt återanvända det insamlade materialet kommer även fortsättningsvis att styras av det upphovsrättsliga regelverket. Våra förslag har ingen påverkan på jämställdheten. Fysiska personer som fyllt och som är folkbokförda i påverkas i samma utsträckning av pliktansvar oavsett könstillhörighet. Relateras för- slagen till jämställdhetspolitikens mål – ”kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv”5 – finns det skäl att anta att förslagen är jämställda. En pliktinsamling av uttryck i det offentliga samtalet kommer att beröra alla som tar plats i det sam- talet, som bidrar till att uttrycken tillgängliggörs och som kan vilja ta del av materialet. Genom att lagstiftningen är utformad för att träffa alla uttrycksformer spelar det ingen roll om kvinnor och män väljer olika forum för sitt deltagande. Saknas det förutsättningar för kvinnor och män att delta i det offentliga samtalet på lika villkor kommer detta att återspeglas i pliktinsamlingen. Enligt vår bedöm- ning har emellertid utredningens förslag i sig inte någon påverkan på jämställdheten. 2014/15:1, utgiftsområde 13, s. 12. Se även Makt, mål och myndighet. Feministisk politik för en jämställd framtid, skr. 2016/17:10, kap. 3, särskilt s. 70. Möjligheten att nå de integrationspolitiska målen mål för integrationspolitiken är: Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.6 De förslag vi lämnar ska tillämpas lika för alla. Språk, etnicitet, bak- grund etc. saknar därvidlag betydelse. Den som bidrar till det offent- liga samtalet och som är folkbokförd i ska vara pliktansvarig för det material som tillgängliggjorts. Vidare innehåller regelverket inga förutsättningar att utestänga någon från att ta del av materialet baserat på etnisk eller kulturell bakgrund. Under utredningens gång har vi strävat efter att utforma för- slagen så att insamling kan ske oberoende av exempelvis det språk som använts. Det väsentliga är i stället att uttrycket ska vara avsett för och rikta sig till allmänheten här i landet, oberoende av avsän- darens etniska och kulturella bakgrund. Vi anser därför att de förslag vilämnar inte har någon inverkan på möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Ur ett klimat och miljöperspektiv minskar våra förslag behovet av papper, återvinning och transporter jämfört med . Det mins- kade antalet pliktexemplar av skrifter, liksom att leveranserna ska skickas till två myndigheter i stället för sju är gynnsamt för klimatet. Det minskade antalet innebär vidare att färre skrifter behöver fram- ställas i fysisk form. Att de två myndigheter som fortsättningsvis föreslås ta emot pliktmaterialet ska bevara materialet gör att insam- lingen fortsättningsvis kommer att resultera i att ett minimum av skrifter kommer att kasseras och skickas för återvinning. Genom att lagen förespråkar att de digitala leveranserna ska ske genom överföring via nätverk i stället för på fysiska lagringsmedium minskar transporterna ytterligare. En överföring via nätverk minskar även behovet av lösa lagringsmedium i form av cd-skivor, dvd-skivor och usb-minnen etc. för förflyttning av pliktmaterialet och dess tillbehör från leverantören till den pliktmottagande myndigheten. 2014/15:1, utgiftsområde 13, s. 12. Regleringen överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Förslagen överensstämmer med de skyldigheter som följer av EU- rätten. Förslagens överensstämmelse med behandlas närmare i avsnitt 9.5.1–9.5.2 och kapitel 14.