sou · H9B351d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen innebär att på ansökan av den myn- dighet som ingått sådan uppgörelse som avses i 79 § artskydds- förordning (2007:845) eller, för det fall en talan om ersättning som förts med stöd av 31 kap. 4 § miljöbalk (1998:808) har bifallits, ska det beslut om nekad dispens eller dispens med villkor enligt 8 kap. 21–23 §§ miljöbalk (1998:808) som ligger till grund för ersättnings- rätten, antecknas i fastighetsregistrets inskrivningsdel och vara gäl- lande även mot förvärvare av fastigheten och innehavare av särskild rätt på så sätt att denne inte kan föra talan om ersättning för sådana åtgärder som omfattas av dispensbeslutet. Syftet är primärt att säkerställa att ett beslut om nekad dispens eller dispens med villkor som lett till ersättning inte ska kunna ligga till grund för ytterligare anspråk på ersättning vad gäller en och samma rådighetsinskränkning. Beslutet ska därför även vara gällande mot förvärvare av fastigheten eller innehavare av särskild rätt i fastig- heten. Sannolikt påverkar beslutet också en framtida köpare av fas- tigheten och därför bör det offentliggöras. Offentliggörandet ser en anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel, med stöd av 19 kap. 29 § jordabalken. Genom anteckningen kan en förvärvare få känne- dom om de restriktioner som gäller på fastigheten samt få upplys- ning om att ersättning redan utgetts för dessa. Det är den myndighet som ingår överenskommelse om ersättning som grundar sig på en sådan nekad dispens eller dispens med villkor som ska anmäla detta till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistret. För det fall en domstol meddelar bifall till ersättning i mål enligt 31 kap. 13 § med stöd av den nya punkten 8 i 31 kap. 4 § är det Kammarkollegiet som ska göra detta. Överväganden finns i avsnitt 13.9. Paragrafen är ny. Bestämmelsen tydliggör vilken myndighet som ska ha ansvar för prövning och tillsyn av artskyddsfrågor inom ekonomiska zon. Bilagorna har uppdaterats med hänsyn till förändringar i direktivens bilagor, delats upp och tillförts viss information. Genom att dela upp bilagorna har de flesta bokstavsmarkeringar av arter kunnat tas bort och det har blivit tydligare vilka arter som omfattas av respektive bestämmelse. Bilagorna omfattar samtliga arter som finns upptagna i bilagorna till respektive direktiv, och fördelar sig enligt följande. •Bilaga 1 – Bilaga I till och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet), med hänvisningar till övriga bilagor för berörda arter. •Bilaga 2 – Bilagorna II och III till fågeldirektivet, med hänvisningar till övriga bilagor för berörda arter. –I bilagan finns arterna fördelade på separata listor för a och b. •Bilaga 3 – Bilaga II till rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (livs- miljödirektivet). –I bilagan finns arterna fördelade på separata listor för a (djur) och b (växter). •Bilaga 4 – Bilaga IV a till livsmiljödirektivet. –I bilagan finns arterna fördelade på separata listor för olika typer av djur. •Bilaga 5 – Bilaga IV b till livsmiljödirektivet. –I bilagan finns arterna fördelade på separata listor för olika typer av växter. •Bilaga 6 – Bilaga V till livsmiljödirektivet. •Bilaga 7 – Nationellt fridlysta arter. •Bilaga 8 – Information som ska framgå av livsmiljöunderlag. I bilagorna som omfattar fåglar anges inte särskilt vilka arter som förekommer i , eftersom det är mycket svårt att avgöra med säkerhet. Eftersom alla fåglar som upptas i bilagorna omfattas av be- stämmelserna är det inte nödvändigt att särskilt ange vilka arter som förekommer i . Arter som omfattas av nationella bestäm- melser gällande jakt och försäljning framgår av de olika bilagorna. I den mån jakt på fåglar är tillåten framgår detta av jaktförordningen (1987:905). För de arter som omfattas av livsmiljödirektivet anges vilka som bedöms förekomma i . Markeringen är en bedömning som syftar till att underlägga läsningen av bilagan, men påverkar inte be- stämmelsernas omfattning. 17.10Förslaget om ändring i jaktförordningen (1987:905) I andra stycket införs en begränsning. Enligt nu gällande lydelse får ägg plockas inom en anläggning för hållande av fåglar i fångenskap, trots bestämmelserna om fredning. Begränsningen som införs inne- bär att ägg endast får samlas in om de härrör från sådana fåglar som är undantagna från förbudet mot innehav av ägg enligt 8 kap. 12 § andra stycken miljöbalk (1998:808). Förbudet omfattar inte ägg från höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, änder, gäss, vaktlar, duvor, fasaner, rapphöns och strutsfåglar (Ratitae) som föds upp eller hålls i fången- skap för avel, kött eller äggproduktion och som genom hela produk- tionen varit avsedda som livsmedel, för livsmedelsproduktion, för läkemedelsindustrin eller som kläckägg för sådan produktion. Om ett tillstånd till hägn innehåller villkor om i vilken mån ägg får samlas in i hägnet ska villkoren gälla. Överväganden finns i avsnitt 12.6.5. 10 a, 15 d, 20, 20 a, 21, 31, 58 och 58 a §§ Hänvisningar till artskyddsförordningens bilagor har ändrats. Ingen ändring i sak är avsedd. Ett nytt stycke införs efter andra stycket. Bestämmelsen innebär att fågelägg som härrör från skyddsjakt enligt första och andra stycket ska förstöras om inte annat har meddelats i beslut om skyddsjakt. Överväganden finns i avsnitt 12.6.5. Paragrafen är ny men motsvarar bestämmelsen i nuvarande 39 § artskyddsförordningen. Den föreslås här eftersom på grund av när- heten till andra bestämmelser om hägn. Övriga bestämmelser om hägn för pälsproduktion som finns i artskyddsförordningen föreslås upp- hävas eller regleras på annat sätt. 17.11Förslaget om ändring i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen 1, 5, 6 och 22 §§ Hänvisningar till artskyddsförordningens bilagor har ändrats. Ingen ändring i sak är avsedd. 17.12Förslaget om ändring i förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. I paragrafen införs en fjärde punkt som innebär att syftet med för- ordningen även ska vara att förhindra otillåten handel med arter som omfattas av rådets CITES-förordning 338/97 samt att tillgodose skydd för fridlysta arter. Överväganden finns i avsnitt 14.24. 3 a och 5 a §§ Paragraferna är nya. De innehåller bemyndiganden för Naturvårds- verket att meddela vissa föreskrifter. Överväganden finns i avsnitt 14.24. Femte och sjätte punkterna är nya. Bestämmelsen innebär att en transport får stoppas för att kontroller ska kunna utföras om det finns anledning att misstänka transport för kommersiella ändamål av arter listade i rådets CITES-förordning 338/97 i vissa fall, eller om det finns anledning att misstänka olaglig transport av arter listade i rådets förordning 338/97, eller det finns anledning att misstänka transport av fridlysta arter. Överväganden finns i avsnitt 14.24. 17.13Förslaget om ändring i förordningen (1998:1252) om områdesskydd Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att en ny grund för bildande av biotopskydd införs. Dessa biotopskydd, som kan bildas för att skydda fridlysta arter, ska vara och inkludera den skyddszon och utvecklingsmark som behövs för att livsmiljön ska bibehålla sin ekologiska funktion för de fridlysta arter som området avser att bevara. I bilaga 2 och 3 läggs en områdestyp till. Denna mar- keras med A för att urskilja den och möjliggöra kravet om en minsta storlek för skyddet. Biotopskydden ska omfatta mark- och vatten- områden som behövs för att bevara livsmiljöer för arter som skyddas enligt 8 kap. miljöbalk (1998:808) eller föreskrifter som meddelats med stöd av samma kapitel. Överväganden finns i avsnitt 12.20. 17.14Förslaget om ändring i förordningen (1998:904) om anmälan för samråd Sista stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att den som avser vidta en åtgärd som inte kräver tillstånd enligt 9 eller 11 kap. (1998:808) men som kan antas påverka fridlysta arter enligt 8 kap. eller deras livsmiljöer ska anmäla åtgärden för samråd enligt 12 kap. 6 § . Överväganden finns i 11.10 Efter andra stycket införs ett nytt stycke som reglerar vad en an- mälan som avser åtgärd som påverkar arter som avses i 8 kap. 20 § (1998:808) ska innehålla. Överväganden finns i 11.11 Paragrafen är ny. och får meddela föreskrifter som närmare reglerar förutsättningarna för allmänhetens deltagande i samråd enligt 12 kap. 6 § (1998:808). Överväganden finns i avsnitt 11.11. 17.15Förslaget om ändring i miljöbedömningsförordningen (2017:966) Paragrafen är ny. Bestämmelsen anger att ett livsmiljöunderlag enligt 8 kap. 5 § (1998:808) inte ska antas medföra en bety- dande miljöpåverkan enligt 6 kap. 3 § första stycket . Syftet med bestämmelsen är att inte ska behöva under- söka om ett genomförande av varje enskilt livmiljöunderlag ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Överväganden finns i avsnitt 11.8.5. I paragrafen införs en ny femte punkt med innebörden att miljö- konsekvensbeskrivningen även ska innehålla uppgifter om de åtgär- der som planeras för att övervaka oavsiktligt dödande eller oavsiktlig fångst av vilda djur som finns upptagna i nya bilaga 4 till artskydds- förordningen (2007:845) (bilaga IV a till rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, livsmiljödirektivet) som verksamheten eller åtgärden riskerar att medföra. Uppgifterna behöver finnas med om det är relevant med hänsyn till verksamhetens art och omfattning Mot bakgrund av livsmiljödirektivets krav på övervakningssystem måste kunskapsunderlaget även omfatta hur aktörer (verksamhetsut- övare eller den som avser vidta en åtgärd) avser övervaka oavsiktligt dödande och oavsiktlig fångst rörande de arter som omfattas av art- skyddsförordningens bilaga 4 (livsmiljödirektivets bilaga IV a). Övervakningssystemet måste vara flexibelt och variera med de regionala och lokala förutsättningarna. Förutsättningarna att över- vaka varierar bland annat med verksamhetstyp, verksamhetens loka- lisering samt vilka arter som riskerar att drabbas. Möjligheten att övervaka och lämpliga metoder för övervakning varierar på motsva- rande sätt med ungefär samma variabler. Bedömer man själv, som verksamhetsutövare (eller som den som avser vidta en åtgärd) att det helt saknas möjlighet att övervaka oav- siktligt dödande eller fångande ska det anges och förklaras. Vad gäller åtgärder som förhindrar eller minimerar oavsiktligt dödande eller fångande så ska även dessa redovisas som en del av miljökonsekvens- beskrivningen. Det följer av gällande 6 kap. 35 § 5 miljöbalk (1998:808). Överväganden finns i avsnitt 12.16.9. 17.16Förslaget om ändring i miljötillsynsförordningen (2011:13) I fjärde punkten införs en begränsning som innebär att ansvaret för tillsyn över kommersiella aktiviteter med timmer- och trävaror som avser en trädart som finns upptagen i rådets CITES-förordning 338/97 ska flyttas till . Överväganden finns i avsnitt 14.25. Punkten 8 i bestämmelsen som preciserar ansvar för tillsynen beträffande skydd för biologisk mångfald ändras så att den omfattar hela 8 kap. med föreslagna förändringar. Efter- som 8 kap. 5 § (1998:808) innehåller en upplysning om att det i artikel 4 i och rådets förordning (EU) nr 511/2014 av om åtgärder för användarnas efter- levnad i Nagoyaprotokollet om tillträde till och rimlig och rättvis fördelning av vinster från utnyttjande av genetiska resurser i unionen finns bestämmelser om skyldigheter för den som använder en gene- tisk resurs eller en traditionell kunskap som rör en sådan resurs, ska emellertid inte den bestämmelsen omfattas. En ny femte punkt införs som innebär att ansvaret för tillsyn över kommersiella aktiviteter med timmer- och trävaror som avser en trädart som finns upptagen i rådets CITES-förordning 338/97 ska flyttas till . Överväganden finns i avsnitt 14.25. 17.17Förslaget om ändring i förordning (2007:667) om allvarliga miljöskador Här har endast följdändringar gjorts för att hänvisningar ska göras till rätt bilaga i artskyddsförordningen. Ingen ändring i sak är avsedd. 17.18Förslaget om ändring i förordning (2009:1464) med instruktion för En punkt 4 införs som anger att verket ska verka för skydd av vilda djur- och växtarter i nationell och internationell handel. Överväganden finns i avsnitt 14.31. 17.19Förslaget om ändring i förordning (2009:1393) med instruktion för En punkt 8 införs som anger att verket ska pröva frågor gällande dispens från fridlysningsbestämmelserna i 8 kap. i sam- band med sådana ärenden som handläggs inom ramen för myndig- hetens lagstadgade uppdrag. Överväganden rörande att pröva dispens finns i avsnitt 12.11. 17.20Förslaget om ändring i förordning (2012:989) med instruktion för En punkt 23 införs som innebär att inom sitt an- svarsområde ska ansvara för skydd av naturtyper och arter samt andra frågor om biologisk mångfald i landmiljöer samt en punkt 24 som innebär att verket ska verka för skydd av vilda djur- och växt- arter i nationell och internationell handel. Överväganden finns i avsnitt 14.31. 17.21Förslaget om förordning om värden för fridlysta djur och växter Förordningen är ny. I det förslag utredningen lämnar saknas de frid- lysta djuren, växterna och deras värden. Skälet är att utredningen inte har haft möjlighet att ta fram sådana listor. Ett förslag om detta har därför lämnats till regeringen. Förordningsförslaget innehåller de övriga bestämmelser som behövs. Överväganden finns i avsnitt 14.20.6. Som redogjordes för i inledningen har arbetet med att formulera betänkandet och däri ingående förslag pågått under hela utrednings- tiden. En del förslag har därför kommit att modifieras sedan yttran- dena skrevs. Särskilt yttrande av expert De för vindkraftsbranschen mest centrala delarna gäller reglerna om tillståndsprövning, varför yttrandet avgränsas till några av dessa huvud- punkter. Inledningsvis ska noteras att utredningen haft ett ambitiöst anslag och processat en imponerande mängd materia . Utredningens förslag har emellertid också ändrats i omfattande ut- sträckning och slutligt författningsförslag presen- terats för expertgruppen före angiven tid för inlämnande av detta yttrande. Något utrymme för djupare analys eller möjlighet till helhetsgrepp har således inte erhållits. Utredningen borde såsom arbetet utvecklats bedrivits , vilket jag också hem- ställt om. Med ovan sagt är det mycket positivt att Fågeldirektivets och Livs- miljödirektivets olika förbudsregler föreslås implementeras i separata bestämmelser. Denna uppdelning lovordas, då med förslaget får en mer bokstavstrogen implementering av direktiven. Däremot har inför slututskicket ”avsiktligt”, med avvikelse från vad som stad- gas i direktiven, tagits bort från författningsförslaget. Detta kan inte motiveras och avstyrks. Vad den svenska straffrätten reglerar om uppsåt och oaktsamhet kan inte ersätta ramarna för när de EU-rätts- liga förbuden alls blir gällande. Varför ordet ”exemplar” används i be- rörda delar gällande fåglar är vidare oklart, då detta inte används i Fågeldirektivet. Ang. Livsmiljödirektivet har ”skada parningsplatser eller rastplatser” ersatts med ”försämra fortplantningsområden eller viloplatser”. Utgångspunkten bör i samtliga delar vara att använda text som är så lik direktiven som möjligt, inte minst för att underlätta tolkningar i ljuset av . Utredningens tolkningar av delas inte i alla avseenden. Med den nu föreslagna författningstexten förutses emellertid – givet att ffa. ordet ”avsiktligt” läggs tillbaka där så följer av direktiven – det inte finnas några hinder mot att tillämpa Fågeldirektivet utifrån vad det de facto anger samt utifrån var tids gällande EU-rättspraxis. Livsmiljöunderlag resp. övervakning oavsiktligt dödande Förslaget om reglering om Livsmiljöunderlag, som ska beslutas om av , har presenterats i sent skede och även det ändrats i väsentliga avseenden under arbetets gång. Förslaget kan inte heller i dess slututförande godtas, då det får anses gå utöver vad kräver samt i nuvarande utformning varken kan anses rättssäkert eller bidra till legitimitet för lagstiftningen, tvärtom. Livsmiljöunderlaget föreslås bl.a. innehålla en redogörelse för vilka befintliga verksam- heter som ”man” vet utgör eller kommer att utgöra ett hot mot frid- lysta arter inom länet samt hur dessa påverkar arterna. Besluten av kan inte överklagas, ska ingå som beslutsunderlag vid prövningar enligt 8 kap. samt utgöra strategiska planer- ingsdokument. Förslaget avstyrks i samtliga delar. Motsvarande gäller förslaget om skyldighet att övervaka och till tillsynsmyndigheten rapportera oavsiktligt dödande av vissa arter som dött som en följd av verksamheten. Inte heller detta möter rättssäkerhetens grundläg- gande moment. tycks syftet inte vara att detta ska träffa fåglar. Bemyndigandet gällande föreskrifter har dock ingen begränsning i detta avseende och det hade oavsett varit önskvärt att det tydlig- gjorts att det är arter enligt bilaga IV a till Livsmiljödirektivet som avses. Även med sådant förtydligande kvarstår dock den egentliga frågan om verkligen kan anses kräva det föreslagna för- farandet med i tillstånd villkorsreglerad övervakning samt beskriv- ning i MKB. Frågan hade behövt utredas grundligt och kan på nu- varande underlag inte tillstyrkas. En ny reglering föreslås om att regeringen ges bemyndigande att ut- färda föreskrifter som ska gälla för vissa verksamhets- eller åtgärds- typer i syfte att genomföra fridlysningsreglerna i 8 kap. . Sådan reglering avses bryta ett tillstånds rättskraft, vilket i sig är radi- kalt. Denna del har inte konsekvensutretts i tillräcklig utsträckning, oaktat att tanken synes vara att förordningsvis reglera att detta en- dast ska gälla framåt i tiden för nya verksamheter som prövas. Därtill finns vederbörlig reglering om möjlighet till omprövning enligt 24 kap. 5 § 6 p. om förhållandena i omgivningen har ändrats väsentligt. Varken behov eller rättssäkerhet kan således motivera presenterat förslag. I sammanhanget får även note- ras att föreslagna målsättningsparagrafen i 8 kap. 1 § är så långtgående att frågan är vilken mänsklig miljöpåverkande verk- samhet som alls kan tillåtas om bestämmelserna ska tolkas i ljuset av denna. Den nya bestämmelse som föreslås om att när luftledningar (oaktat spänningsnivå) för elöverföring nyanläggs eller byggs om ska linor- nas geometri och utformning av stolpar anpassas för att minimera riskerna för fågellivet kan inte anses vara av karaktären att lämpa sig för reglering i artskyddslagstiftning. Detta därtill utan samordning med krav ang. bl.a. el- och flygsäkerhet. Särskilt yttrande av expert Utredningen har bedrivit sitt arbete mycket ambitiöst, i hög hastig- het och därmed har tiden för expertgruppen att analysera och reflek- tera över förslagen varit begränsad. Det har försvårat mina möjlig- heter att representera de enskilda i jord- och skogsbruket i förväntad utsträckning. I en demokrati är transparens och delaktighet grundläggande i lagstiftningsprocessen. Denna omfattande utredning har krävt mer tid än vad som har ställts till förfogande och jag måste därför vara mycket kritisk till det forcerade tempot och den minskade möjligheten till eftertanke. Utredningen har föreslagit ett detaljstyrt regelverk för att skydda arter, utan ökad förutsebarhet eller rättssäkerhet för den enskilde. Den enskilde får i stället bära den tyngsta bördan för att ska kunna leva upp till EU:s krav på skydd av arter. EU kräver inte denna fördelning, men utredningens förslag gör det möjligt för staten att även fortsättningsvis komma billigt undan. Utredningens analys av rådande kunskapskrav innebär att den som bedriver pågående markanvändning ska hålla samma nivå av kunskap och utredning kring arter som om denne bedriver en tillståndspliktig verksamhet. De allmänna hänsynsreglerna gäller alla, men inte i lika stor ut- sträckning. Det finns en tydlig distinktion mellan tillståndspliktig och icke-tillståndspliktig verksamhet då samhället kräver mer preci- sion och hänsyn av den som bedriver verksamheter med högre risker för miljö och hälsa. Regeringen har graderat dessa verksamheter genom miljöprövningsförordningen, vilken inte omfattar pågående mark- användning. Tillsammans med det faktum att svensk grundlag värnar pågående markanvändning lyfter utredningen in ett helt nytt synsätt som inte har stöd i svensk rättsordning. EU kräver inte detta synsätt. Utredningen lägger tyngsta bördan på den enskilde jord- och skogs- brukaren i stället för att värna äganderätten och stärka äganderätten till skogen. Eventuella underlag om artförekomster och bedömningar om vilka åtgärder som typiskt sett är förbjudna måste utgå från EU-direkti- vens miniminivå och utformas så att intrången kan begränsas så mycket som möjligt. Utredningens förslag till en naturvårdande förvaltning genom livsmiljöunderlag saknar uppdragsgivare och leder till ökad förväntan på markägare och ökad byråkrati. Det får inga önskvärda effekter för den enskilde. Utredningen föreslår en separat reglering av skyddet för fåglar, men väljer att gå längre än vad EU kräver gällande avsiktlighetsrekvisit och klassar skador på livsmiljöer som störningar. Detta kan få mycket allvarliga konsekvenser för jord- och skogsbruk där åtgärder i regel sker . Störningar ges därutöver utökad betydelse om de rör hotade eller regionalt prioriterade fåglar. Att en art är hotad eller regionalt prioriterad betyder inte att störningen påverkar möjligheten att bevara arten på en tillfredställande nivå. Jag är därtill mycket kritisk till förslaget om föreskrifter om gene- rella försiktighetsmått. Föreskrifter som dessutom ska kunna bryta rättskraften hos lagakraftvunna tillstånd. Förslagets effekter kräver mycket goda skäl då det innebär införande av en retroaktiv lagstift- ning, som i grunden står i strid med rättsordningen. Jag anser inte att sådana skäl finns. Utredningen ska stärka rättssäkerheten och ägande- rätten till skogen. Min ståndpunkt är att när skyddet av arter innebär att pågående mark- användning avsevärt försvåras ska ersättning utgå och huvudsakligen genom att det allmänna bekostar ett områdesskydd. När utredningen har lämnat sin syn på vad den enskilde först måste visa i allmän hänsyn, blir utrymmet för att ersättning ska falla ut vid en nekad dispens mycket litet, vilket utredningen också kon- staterar i sin konsekvensanalys. Utredningens väg till områdesskydd är lång och därtill har utredningen återinfört ”toleransavdraget”. En förändring som sannolikt kräver en ändring av grundlagen. Utredningens konsekvensanalys kan inte anses fullgod för de areella näringarna och hur begränsningar av dem kan komma att påverka samhället i stort. Skogens råvara öppnar t.ex. vägen till fossilfrihet och det svenska jordbruket binder kol. Det finns med andra ord klimat- mässiga konsekvenser att beakta. En konsekvens av att skydda en art kan dessutom utgöra ett hot för andra arter. Om exempelvis förbudet att störa fåglar anses om- fatta skador på fåglars livsmiljöer, minskar möjligheterna till tidig vall- skörd. Lantbruk med lammproduktion är beroende av sådan efter- som får, för sin överlevnad, kräver ett betydligt spädare grovfoder än andra lantbruksdjur. Får är erkänt exemplariska betesdjur som håller landskapet öppet, med låg klimat- och miljöpåverkan, och möjliggör upprätthållande av vissa arters gynnsamma bevarandestatus. Ingen tidig vallskörd – inga får i landskapet. Vem som ska bära kostnaderna för artskydd är, som utredningen konstaterar, i slutänden en politisk fråga och jag anser att kommitté- direktivet bett om ett annat svar än vad utredningen har presenterat. Jag hade önskat att strikta syn på livsmiljödirek- tivets krav lett till lösningsorienterade förslag som möjliggör ett livs- kraftigt jord- och skogsbruk. Jag hävdar fortsatt och bestämt att EU gett utrymme till detta. Särskilt yttrande av expert BirdLife är en ideell naturvårdsorganisation med stort in- tresse för artskydd. Vår expertis rör i första hand fåglar, men kan inte sägas vara begränsad enbart till denna organismgrupp.