sou · H9B351d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Motsvarande tjänst finns visserligen hos SBDI, som inkluderar Artportalens fynddatabas, men denna tjänst bedömer utredningen vara mer svåranvänd än Artportalen, eftersom all text är på engelska och tjänsten främst vänder sig till forskare. har undersökt i vilken mån landets kom- muner har egna system för noteringar av artfynd, något som blev ganska vanligt . De samlade svaren tyder på att de allra flesta av landets kommuner har slutat använda egna system och i stället använder Artportalen. Utredningen konstaterar att om ska kunna uppfylla sina internationella åtaganden gällande biologisk mångfald, och arbeta aktivt med att nå de nationella miljökvalitetsmålen, är det en grund- läggande förutsättning att information om arter och biologisk mång- fald finns tillgänglig som stöd för myndigheters och företags verk- samheter. En situation där tillgängligheten till fakta om arter och artfynd kan komma att stängas av för många myndigheter ökar risken för att viktig information inte kommer att vägas in vid planering och ärendehandläggning. Utredningen bedömer sammantaget att Artportalen är den viktigaste och mest lättillgängliga källan till kunskap om artfynd för markägare, verksamhetsutövare, allmänhet och myndigheter. Det är därför av stor vikt att Artportalens verktyg även fortsatt är tillgäng- liga som underlag för planering och ärendehandläggning. 39SLU Artdatabankens verksamhetsberättelse 2019, s. 8 och 12. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar ningen föreslår därmed att Statskontoret får i uppdrag att utreda SLU Artdatabankens huvudmannaskap, formella myndighetsroll och funktion som för arter och biologisk mångfald. Syftet ska vara att föreslå lösningar på hur verksamheten kan få en tydlig roll och en långsiktigt stabil finansiering. 10.4Förslag: Nationell bristanalys av vilken kunskap om biologisk mångfald som behöver kompletteras Utredningens förslag: får i uppdrag av reger- ingen att i samråd med berörda myndigheter och andra aktörer göra en analys av vilka data gällande biologisk mångfald i som behöver kompletteras, därför att kunskap saknas. Analysen ska ligga till grund för prioriteringar av riktade in- venterings- eller övervakningsinsatser i syfte att ta fram underlag som behövs för arbetet med att uppnå de nationella miljökvali- tetsmålen samt uppfylla internationella åtaganden gäl- lande biologisk mångfald. I har många framsynta insatser gjorts för att bygga upp kun- skap till stöd för arbetet med biologisk mångfald, exempelvis genom tidigare inventeringar av våtmarker, sumpskogar och nyckelbiotoper iskogslandskapet, ängs- och betesmarker, genom miljöövervakning, (Nationell inventering av landskapet, ), svensk fågel- taxering, basinventering av Natura 2000 och skyddade områden, med mera. konstaterar dock att det saknas objek- tiva rikstäckande inventeringar för andra specifika artgrupper än fåglar, exempelvis insekter, svampar, lavar och mossor. Detta påpekas också som en brist av LRF i deras rapport om miljömålet Levande skogar40. konstaterar att styrkan med nationellt täckande kunskapsinhämtning, som utförs systematiskt med en på förhand utarbetad vetenskaplig metod, är att resultaten är jämför- bara och kvalitetssäkrade, ger överblick och tjänar som ett pålitligt beslutsunderlag för myndigheter och andra aktörer. 40LRF (2020), Levande skogar – skogliga miljöer för en hållbar framtid, s. 17. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Utredningen konstaterar vidare att det finns brister i vår kunskap om vissa livsmiljöers och artgruppers förekomst och/eller ekolo- giska behov41. Kunskapsläget kan exempelvis begränsas av att vissa arter är svåra att hitta eller artbestämma, eller av att arterna inte har varit föremål för intresse från professionella eller ideella artexperter. Särskilt allvarlig är bristen på kunskap i de fall det gäller fridlysta, hotade eller regionalt prioriterade arter. Enligt utredningen behövs en analys av inom vilka artgrupper eller livsmiljöer kunskapsläget är bristfälligt, och vilka sakområden som är viktigast att komplettera. Syftet med en sådan analys är att tydliggöra eventuella kunskapsbrister som kan motverka att når miljömålen eller lever upp till internationella åtaganden. När det är klarlagt var kunskapsluckorna finns kan inventeringsinsatser rik- tas till de sakområden där det finns störst behov av mer kunskap. 10.5Förslag: Information om fridlysta arter Utredningens förslag: ska få i uppdrag att i samverkan med Havs- och vattenmyndigheten samt SLU Art- databanken ta fram tydlig och samlad information om samtliga fridlysta arter enligt följande: •Vilka arter som är fridlysta enligt EU:s fågeldirektiv och som förekommer i •Vilka arter som är fridlysta enligt EU:s livsmiljödirektiv och som förekommer i •Vilka arter som är nationellt fridlysta i •Bevarandestatus för de fridlysta arterna enligt SLU Artdata- bankens rödlista 2020 •Skäl för fridlysning för respektive art •Översiktlig beskrivning av respektive arts ekologi, vad arten behöver för att överleva samt vad som kan utgöra hot •Information om jakt: hänvisning till jaktlagens inledande para- grafer 41Naturvårdsverket (2020): arter och naturtyper i EU:s art- och habitatdirektiv, s. 13. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar •Information om fiske: hänvisning till information om fred- ning av fisk, vattenlevande kräftdjur och blötdjur enligt fiske- bestämmelserna. Informationen ska finnas lätt tillgänglig på webbplats. Webbplatserna för Havs- och vattenmyndigheten, Jord- bruksverket och ska ha tydliga hänvisningar till information. Informationen om vilka arter som är fridlysta i är utspridd i olika dokument och digitala medier hos flera olika myndigheter. Det saknas tydlig, samlad information om vilka arter som omfattas av formellt skydd, varför arterna är fridlysta och vilka ekologiska behov arterna har. För att markägare och andra verksamhetsutövare ska kunna ta hänsyn till fridlysta arter och deras behov och arbeta pro- aktivt med att förebygga påverkan på dessa arter behöver det finnas lätt tillgänglig, samlad information om arterna och deras behov. Arter i artskyddsförordningens bilaga 1 Som det ser ut framgår alla arter som är fridlysta enligt EU:s livsmiljödirektiv av artskyddsförordningens bilaga 1, där de arter som omfattas av fridlysningsreglerna i vår svenska artskyddsförord- ning är markerade med ”N”. Myskoxe och järv omfattas inte av EU:s livsmiljödirektivs bilaga IV, men ingår i bilaga 1 till artskyddsförord- ningen med markeringen ”n”, eftersom arterna kräver noggrant skydd enligt en nationell svensk bedömning eller till följd av internationella åtaganden, i detta fall genom att båda arterna omfattas av Bernkon- ventionen. Alla fåglar som omfattas av bilagorna I–III till fågeldirektivet fram- går också av bilaga 1 till artskyddsförordningen. Generellt gäller att arter som omfattas av livsmiljödirektivet, men enligt svensk lag fredas genom fiskebestämmelserna, inte framgår av artskyddsförordningens bilaga 1. Det gäller fiskar och vattenlevande arter av kräftdjur och blötdjur, som i stället fredas. Några arter av fiskar samt vattenlevande arter av kräftdjur och blötdjur som omfattas av livsmiljödirektivet framgår inte av artskydds- förordningen utan skyddas i stället av fiskelagstiftningen, se nedan. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Sirlig skivsnäcka och tjockskalig målarmussla är dubbelt fredade genom dels genom 4 § artskyddsförordningen, dels genom 2 kap. 5 § förord- ning fiskeförordningen. Vissa fiskar är enbart fredade genom fiske- reglerna, se nedan. Enligt EU:s fågeldirektiv är alla arter av vilda fåglar fredade om de förekommer vilt inom EU:s europeiska territorium, vilket inklu- derar det geografiska samt de makaronesiska öarna . Fågeldirektivets artikel 1 ska enligt EU- kommissionen tillämpas med stöd av artlistan EU som Kommissionen tar fram i samverkan med medlemsstaterna. Listan omfattar arter som har en stabil population, arter som förekommer tillfälligt, arter som har försvunnit samt arter som har införts av människan. Enligt Kommissionen ska artikel 1 i fågeldirek- tivet tillämpas för arter som har en stabil population, men också för tillfälligt förekommande arter. Fågeldirektivet ska inte tillämpas för införda arter. En komplett lista över fågelarter som omfattas av EU:s fågel- direktiv och som förekommer i framgår inte någonstans i svensk författning och finns heller inte publicerad av någon myn- dighet, däremot av ideella organisationer. Sammantaget bedöms cirka 250 arter häcka regelbundet i landet. Flertalet av dessa framgår av bilaga 1 till artskyddsförordningen, där de är markerade med ”S”. Listan i bilagan har dock inte reviderats sedan artskyddsförordningen togs fram 2007 och situationen gällande vilka arter som häckar regel- bundet kan ha ändrats. Bilaga 1 till artskyddsförordningen redovisar heller inte vilka arter som kan förekomma mer eller mindre tillfälligt och utgör alltså inte en komplett lista över de fågelarter som förekom- mer vilt i och som därmed ska omfattas av artikel 1 i fågel- direktivet. SLU Artdatabanken har en lista över alla fågelarter som förekom- mer vilt i , men den är inte publicerad. BirdLife har en uppdaterad artlista på sin webbplats.43 42EU-kommissionen, EU (endast tillgänglig digitalt): . 43BirdLife , fågeltaxa, lista över fåglar som förekommer i : rk/sveriges-fageltaxa. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Fiskelagstiftningen omfattar också fridlysta och fredade arter Några arter av fiskar samt vattenlevande arter av kräftdjur och blöt- djur som omfattas av EU:s livsmiljödirektiv återfinns inte i artskydds- förordningens bilagor, utan skyddas i stället av fiskelagstiftningen. Det gäller flodpärlmussla, samt fiskarterna asp, majfisk, staksill samt nissöga som är fredade genom fiskeförordningen.44 Fiskarterna flod- nejonöga, bäcknejonöga, havsnejonöga omfattas av EU:s livsmiljö- direktiv och förekommer i men de svenska populationerna är undantagna och omfattas därmed inte av direktivet. Blötdjurs- arterna sirlig skivsnäcka och tjockskalig målarmussla är dubbelt fredade genom dels genom 4 § artskyddsförordningen, dels genom 2 kap. 5 § förordning fiskeförordningen. Fisken mal är också fredad genom 2 kap. 5 § fiskeförordningen, men omfattas inte av livsmiljö- direktivet. Enligt Havs- och vattenmyndighetens () föreskrif- ter45 är det förbjudet att fiska skärkniv, havsnejonöga, pigghaj, små- fläckig rödhaj, brugd, sillhaj (håbrand), slätrocka, knaggrocka, maj- fisk, staksill, blåfenad tonfisk och ål. Dessa arter är alltså fredade enligt fiskebestämmelserna. Jaktlagstiftningen fredar däggdjur och fåglar Med vilt avses vilda däggdjur och fåglar, enligt 2 § jaktlagen. Enligt 3 § jaktlagen är allt vilt fredat och får jagas endast om detta följer av jaktlagen eller av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Arter som inte omfattas av bestämmelser om laglig jakt är alltså fredade. Vissa arter av vilt kan vara fredat enligt både jaktlagen och 4 § artskyddsförordningen, till exempel gäller detta för alla arter av fåg- lar som förekommer vilt i (cirka 250 arter). Dessutom är ett stort antal däggdjur fredade/fridlysta enligt båda regelverken: alla arter av valar som kan förekomma i (cirka 17 arter), alla arter av fladdermöss (19 arter), brunbjörn, lo, fjällräv, järv, utter, varg, vikare (säl), myskoxe samt buskmus och hasselmus. 442 kap. 5 § förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 453 kap. 1 § föreskrifter (FIFS 2004:36) om fiske i , och . Förslag kunskapskrav och utredningsansvar I de fall det finns laglig jakt på vilt gäller jaktreglerna. I de fall det inte finns laglig jakt på en art av vilt gäller fredning enligt jaktlagen och fridlysning enligt artskyddsförordningen parallellt. Vid illegal jakt ska jaktreglerna tillämpas. Fridlysta arter – information om skäl för skydd, ekologi och behov av hänsyn I artskyddsförordningens båda bilagor listas flertalet fridlysta arter, men där finns inga uppgifter om skälen till att arterna behöver skydd, vilka ekologiska behov arterna har, i vilka naturmiljöer de förekom- mer, vilka hänsyn som kan behövas, med mera. Båda bilagorna till artskyddsförordningen är uppställda i syste- matisk ordning, det vill säga eftersläktskap. Arterna i bilaga 1 är sor- terade i bokstavsordning efter det vetenskapliga namnet, vilket inte är så lätt att hitta i om man söker efter det svenska namnet. I denna bilaga dominerar dessutom arter som inte förekommer i , vilket gör att det är lätt att missa de arter som omfattas av fridlysning enlig 4 och 7 §§. Bilaga 2 är lättare att orientera sig i, eftersom arterna är sorterade efter det svenska namnet. Båda bilagorna till artskydds- förordningen bör kunna göras enklare att läsa och söka i. Information hos SLU Artdatabanken: Artportalen, Artfakta Ekologisk information om många arter finns i SLU Artdatabankens databas omfattar främst rödlistade arter och innehåller därmed inte komplett information om alla arter som före- kommer i , men databasen uppdateras löpande genom att ny information tillförs. Det är lätt att söka på det svenska namnet, men är också möjligt att göra filtrerade sökningar på olika teman. Det är oklart om det går att få fram kompletta listor över alla fridlysta arter genom sökning i Artfakta. Sökningar kan också kompliceras av att Artfakta har med underarter, varianter och hybrider som inte framgår av artskyddsförordningens bilagor, men som ändå kan omfattas av fridlysningen. SLU Artdatabanken har lanserat begreppet naturvårdsarter som en samlingsterm för arter som bör uppmärksammas i verksamheter 46SLU Artdatabanken: . Förslag kunskapskrav och utredningsansvar som påverkar naturmiljön.47 Begreppet omfattar både fridlysta arter, typiska arter, rödlistade arter, ansvarsarter, signalarter och nyckel- arter. Många av dessa är sådana arter som indikerar gynnsam beva- randestatus för utpekade naturtyper enligt EU:s livsmiljödirektiv. SLU Artdatabanken tillhandahåller också webbplatsen Artpor- talen, som är en databas för observationer av växter, djur och svampar. Webbplatsen drivs av SLU Artdatabanken på uppdrag av och är ett viktigt verktyg för såväl professio- nella aktörer som för intresserade privatpersoner. Vem som helst kan rapportera artfynd till Artportalen och söka bland databasens observationer. Rapportörerna finns runt om i landet och består till största delen av privatpersoner, men också av profes- sionella tjänstemän, forskare och andra som i tjänsten genererar fynd- uppgifter om olika arter. Även om vem som helst kan söka i Art- portalen kan vissa känsliga uppgifter skyddas från åtkomst för alla utom de som har särskilt behörighet. har bra generell information om fridlysta arter, men mer utvecklad ekologisk information finns bara för vissa ut- valda arter.48 Det finns ingen regionalt anpassad information och den information som finns är ganska kortfattad. För mer information om växter hänvisar till Den virtuella , som administreras av riksmuseet.49 och Havs- och vattenmyndigheten har tillsam- mans med SLU Artdatabanken tagit fram mycket omfattande och bra information i rapportform om cirka 200 rödlistade arter genom så kallade åtgärdsprogram för hotade arter (ÅGP).50 Vissa av de arter som omfattas av åtgärdsprogram är fridlysta, men inte alla. Några av programmen omfattar hela naturtyper och berör därmed större grupper av arter. Samtliga åtgärdsprogram finns listade i ett doku- ment på webb.51 Informationen i åtgärdsprogram- 47SLU Artdatabanken: /publikationer/bestall-publikationer/ naturvardsarter. 50SLU Artdatabanken: . 51Naturvårdsverket: /upload/miljoarbete-i-samhallet/miljoarbete-i- sverige/naturvard/atgardsprogram-hotade-arter-20191114.pdf. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar men finns inte tillgänglig i sökbar form förutom via textsökning i respektive dokument. information om biologisk mångfald har mycket information om naturvärden och miljö- hänsyn på sin webbplats.52 Här finns bland annat branschens mål- bilder för god miljöhänsyn gällande ett antal olika teman som till exempel kantzoner mot våtmarker, träd och buskar med naturvär- den, hänsynskrävande biotoper, med mera.53 har tagit fram en lista över cirka 70 fågelarter som ska prioriteras när ärenden granskas enligt 30 § skogsvårdslagen.54 På uppdrag av har SLU Artdatabanken sammanställt kun- skapsunderlag om ett antal fågelarter i form av Vägledning för hänsyn till fåglar, även kallade artvisa vägledningar som finns tillgängliga via webbplats.55 Det bör dock påpekas att dessa artvisa vägledningar bygger på bedömningar av arternas bevarandestatus på regional nivå och att vägledningarna alltså inte kan tillämpas för landet som helhet. Ytterligare information om arter och naturtyper i skogsmiljöer finns i form av signalarter56 och nyckelbiotoper57. inventeringar av sumpskogar och nyckelbiotoper redovisas i kart- verktyget Skogens pärlor.58 54Skogsstyrelsen, prioriterade fågelarter: /globalassets/lag-och- tillsyn/artskydd/fridlysta-och-prioriterade-arter/prioriterade-fagelarter-bilaga-4.pdf. 55Skogsstyrelsen, artvisa vägledningar: . 56Skogsstyrelsen, signalarter: /miljo-och-klimat/biologisk- mangfald/signalarter. 57Skogsstyrelsen, nyckelbiotoper: /miljo-och-klimat/biologisk- mangfald/nyckelbiotoper. 58Skogsstyrelsen, Skogens pärlor: /sjalvservice/karttjanster/skogens- parlor. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Havs- och vattenmyndighetens ansvar för åtgärdsprogram Myndigheten ansvarar för ett antal åtgärdsprogram för hotade arter som lever i vatten, till exempel flodnejonöga och flodpärlmussla (som dock inte är fridlysta enligt artskyddsförordningen).59 information om biologisk mångfald har på sin webbplats övergripande information om biologisk mångfald i odlingslandskapet, inklusive regler och råd om hur man gynnar den biologiska mångfalden.60 Myndigheten har tagit fram ett stort antal faktabroschyrer om naturmiljöer som har betydelse för biologisk mångfald i odlingslandskapet. I många län har och distrikt gemen- samt tagit fram regionala artlistor över både fridlysta och rödlistade arter som förekommer i länet. Listorna är dock inte alltid offentliga och får betraktas som verktyg i myndigheternas löpande arbete. 10.6Förslag: Ta fram råd och riktlinjer för hänsynskrävande naturmiljöer Utredningens förslag: får i uppdrag att i sam- verkan med berörda myndigheter ta fram råd och riktlinjer för hänsynskrävande livsmiljöer på land, inklusive vad som kan skada arter som är beroende av livsmiljöerna samt vilken skötsel eller vilka åtgärder som kan behövas för att gynna sådana livsmiljöer och arter som är fridlysta, hotade eller regionalt prioriterade. Havs- och vattenmyndigheten får i uppdrag att i samverkan med övriga berörda myndigheter ta fram motsvarande råd och riktlinjer för hänsynskrävande livsmiljöer i vatten. 59Havs- och vattenmyndigheten, åtgärdsprogram för hotade arter: /download/18.7bb4ad22156f6eab61641854/1473238022741/havs- atgardsprogram-och-kunskapsuppbyggande-program-hotade-arter.pdf. 60Jordbruksverkets webbplats: mangfald/natur--och-kulturmiljoer#h-Reglerochradomhurdugynnardenbiologiskamangfalden. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Utredningen bedömer att det är viktigt att information som behövs för att arbeta proaktivt med biologisk mångfald inom areella när- ingar och andra verksamheter tas fram ur ett användarperspektiv, så att den blir praktiskt tillämpbar. Ett sätt kan vara att ta fram råd och riktlinjerför olika naturmiljöer och branscher i syfte att gynna bio- logisk mångfald. I av värdefull skog dras slutsatsen att det finns behov av att tydliggöra innebörden av det så kallade sektorsansvaret i termer av statens respektive markägares ansvar för uppfyllande av miljömålen61: Det finns ett behov av att tydliggöra innebörden av det så kallade sek- torsansvaret i termer av statens respektive markägares ansvar för upp- fyllande av miljömålen. Skogssektorn arbetar i samverkan med branschföreträdare och andra intressenter för skogsbruk med att ta fram målbilder för god miljö- hänsyn är exempel på sådana råd och riktlinjer, liksom de publika- tioner har tagit fram om skötsel och biologisk mång- fald i olika naturtyper i odlingslandskapet (se nedan). Utredningen konstaterar att ett mer proaktivt arbetssätt skulle kunna ge mycket positiva effekter för att bevara biologisk mångfald i naturlandskapet, som verksamhet kan bedrivas. Arbetet med råd och riktlinjer för hänsynskrävande biotoper bör kunna vara ett viktigt verktyg för proaktivt arbete med bevarande av biologisk mångfald. Om åtgärder utformas för att gynna till exempel fridlysta eller rödlistade arter kan mycket vinnas utan att verksamheter be- höver försvåras. Generella riktlinjer kan arbetas fram för att till exem- pel skydda vissa viktiga strukturer i naturmiljön. Det är också viktigt att ta fram exempel på hur hänsyn kan planeras in i olika miljöer och för olika verksamheter. Sammantaget bör den biologiska mångfalden i stort kunna gynnas avsevärt av att råd och riktlinjer utformas för vissa naturtyper och paraplyarter. Om dessa kan gynnas genom att hänsyn planeras in som förebyggande åtgärder kan ett stort antal andra arter komma att inkluderas i de positiva effekterna. 61Riksrevisionen (2018), Skyddet av värdefull skog, s. 6 (RiR 2018:17). Förslag kunskapskrav och utredningsansvar Skogssektorns arbete med målbilder för hänsynskrävande biotoper Skogssektorn har arbetat fram målbilder62 för olika typer av hänsyn i skogen, dessa kan ligga till grund för en utveckling av sådant kun- skapsunderlag som omfattas av utredningens förslag: Skogssektorns målbildsdokument för hänsynskrävande biotoper i skogsmark kan läsas som en sammanhållen rapport eller skrivas ut som separata faktablad. Faktabladen beskriver huvudkaraktärerna för de olika biotoperna, målbilder för god hänsyn inom skogsbruket, naturvärden, beskrivningar och definitioner. De biotoper som be- skrivs är: •Äldre skog på uddar/öar/på myr, i sjö och vattendrag •Örtrika bestånd på kalkrika marker •Sumpskog/dråg med naturskogskaraktär •Strand-/svämskogar med naturskogskaraktär •Källpåverkad mark och källor •Örtrika områden längs dråg, bäckar, åar och andra vattendrag 62Skogsstyrelsen, skogssektorns målbilder för god miljöhänsyn: /mer- om-skog/malbilder-for-god-miljohansyn. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar •Tidigare åkerholmar som ingår i skogsmark •Brynmiljöer i anslutning till öppen jordbruksmark •Igenvuxna hagar och lövängar •Träd och buskar med naturvärden. På uppdrag av har SLU Artdatabanken tagit fram art- visa vägledningar63 för ett stort antal fågelarter, underlag som används i myndighetens löpande arbete. I dessa vägledningar beskrivs kort- fattat ekologiska krav, utbredning och regionala skillnader, om arten har signalvärde för skyddsvärda skogsmiljöer, vilka fak- torer som missgynnar eller hotar arten samt allmänna behov av hän- syn. För arter som omfattas av dessa vägledningar bör det vara möjligt att koppla ihop de befintliga vägledningarna med beskrivningar av hänsynskrävande biotoper. Därefter bör arbetet utvecklas för att täcka in hänsynskrävande biotoper i naturlandskapet i stort, med areella näringar som målgrupp. underlag om skötsel av biotoper för biologisk mångfald i odlingslandskapet har på sin webbplats övergripande information om biologisk mångfald i odlingslandskapet, inklusive regler och råd om hur man gynnar den biologiska mångfalden. Myndigheten har tagit fram ett stort antal faktabroschyrer om naturmiljöer som har betydelse för biologisk mångfald i odlingslandskapet. Vissa är dock endast tillgängliga som papperspublikationer. Några exempel är: •Hamling och lövtäkt, 2001 63Skogsstyrelsen, vägledningar för hänsyn till fåglar: /lag-och-tillsyn/ artskydd. Förslag kunskapskrav och utredningsansvar •Fäbodskog och fäbodbruk, 1997 •Restaurering av betesmarker och ängar, 2006 •Småskalig naturvårdsbränning – för flora och fauna •Gynna brynen och få nyttor tillbaka, 2018 •Buskar och träd behövs på slätten •Skötsel av äldre hamlade träd •Gynna mångfalden vid vatten