sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — reducerades avgiften för 3 086 ärenden om lov eller förhandsbesked och för 824 anmälningsärenden i kommunerna.7 För de kommuner som inte klarar lagstadgade tidsfrister och därför i förekommande fall behöver reducera handläggningsavgiften (12 kap. 8 a § PBL), bör en minskning av antalet ärenden (se avsnitt 9.4.1) också öka förutsättningarna för nämnden att kunna hålla tidsfristerna och därmed också få en budget i balans. 7www.boverket.se/sv/om-boverket/publicerat-av-boverket/oppna-data/. Enligt våra förslag kommer ett antal åtgärder inte längre att omfattas av krav på lov eller anmälan. Vi har vidare bedömt att detta sannolikt kommer att leda till en viss ökning av antalet tillsynsärenden, vilket även framhållits under utredningsarbetet (se avsnitt 9.4.1). Detta kan följaktligen få konsekvenser för kommunerna vad gäller den beman- ning och de resurser i övrigt som kommer att krävas för att hantera tillsynsärenden. Med införandet av lagen om påföljder och ingripanden vid olov- ligt byggande m.m. följde ökade krav på och ekonomiska konse- kvenser för kommunerna och därför föreslogs att den dåvarande s.k. byggnadsavgiften skulle tillfalla kommunerna.8 Bestämmelserna om byggnadsavgift överfördes sedermera till ÄPBL.9 Byggnadsavgiften (och även den dåvarande s.k. särskilda avgiften) höjdes 2008 bl.a. efter att redovisat att kommunerna minskat resurserna för övervakning och ingripande mot olovliga åtgärder ge- nom att föra över resurser från kontroll och tillsyn till lovprövningen. Kritik hade också riktats mot att avgiften var så låg att den varken täckte kommunens administration eller hade någon avskräckande effekt.10 Vid införandet av PBL infördes dagens byggsanktionsavgifter efter kritik mot det tidigare systemet. Att byggsanktionsavgiften skulle tillfalla kommunerna motiverades med att det kunde utgöra en för att öka sina insatser för att beivra överträdel- ser. Regeringen såg härvid inte någon reell risk för att kommunen för att öka sina intäkter skulle besluta om obefogade avgifter. Dess- utom framhöll regeringen att avgiftsbesluten är överklagbara.11 Frågan om bristande resurser för kommunernas tillsyn har där- efter fortsatt att vara aktuell. utreder också vissa avgiftsfrågor (se avsnitt 2.4.10). Vi har i vårt utrednings- arbete kunnat konstatera att ett antal kommuner av olika skäl inte har kunnat prioritera arbetet med tillsyn och att detta resulterat i stora ärendebalanser. Vi konstaterar dock också att de personella resurserna i landets kommuner för tillsynsarbetet ökat kraftigt – från 189 årsarbetskrafter till 299 årsarbetskrafter 1975/76:164 s. 43 f. 1986/86:1 s. 325 ff. och 767 ff. 2006/07:122 s. 57 ff. 2009/10:170 s. 348 f. 2019.12 Vi har också tagit del av uppgifter där kommuner själva redo- visar att de börjat komma till rätta med sitt tillsynsarbete.13 har också under utredningsarbetet framfört att fler kommuner an- ställer särskilda tillsynshandläggare och att vissa kommuner arbetar mer aktivt med sin tillsyn, men också att balansen med öppna tillsyns- ärenden alltjämt ökar. har också framfört att tillsynsverk- samheten varierar mycket mellan kommunerna och att en del inte tar ut byggsanktionsavgift trots att förutsättningar härför är uppfyllda. har Kommuner och Regioner i utrednings- arbetet framhållit att resursökningen i tillsynsverksamheten sker från en väldigt låg nivå och att verksamheten är svår och resursmäs- sigt pressad, även om det finns kommuner som gjort stora framsteg. Kommuner och Regioner har också lyft att det är svårt att hitta rätt kompetens – särskilt juridisk sådan – för tillsynsverksam- heten. Deras bild är också att byggsanktionsavgifterna generellt inte täcker kommunens kostnader och att det är svårt att planera verksam- heten eftersom det är svårt att på förhand uppskatta vilka intäkter från byggsanktionsavgifterna som kommunen kommer att få . Sammanfattningsvis konstaterar vi att kommunen är skyldig att ha personal i den omfattning och med den kompetens som behövs samt att byggsanktionsavgifterna, i alla fall till viss del, är tänkta att kompensera kommunerna för kostnader för deras tillsynsverksamhet. rådgivningsverksamhet och allmänna tillsyns- verksamhet får dock inte finansieras genom avgifter, utan finansieras med kommunala skatteintäkter. De direkta ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av våra förslag i denna del bedömer vi sammanfattningsvis som begränsade. Avslutningsvis kan nämnas att det saknas möjlighet att ta ut byggsanktionsavgift för en åtgärd som inte omfattas av krav på lov eller anmälan, men som vidtas i strid med krav på att åtgärden ändå ska följa detaljplan eller områdesbestämmelser (10 kap. 2 § PBL). Vi har övervägt att föreslå en byggsanktionsavgift även för denna typ av överträdelser. Mot bakgrund dels av svårigheten att få tillräcklig precision och förutsebarhet i regleringen av en sådan överträdelse, dels att just nu har ett pågående utredningsuppdrag om vissa 12År 2017–2019: Statistik från /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om-PBL/ uppfoljning/Statistik/oppna-data/. 13Se Bygglovalliansens årsberättelse 2019 s. 5. avgiftsfrågor (se avsnitt 2.4.10), som också avser sanktionsfrågor, har vi valt att inte föreslå någon ändring i denna del. Kommunerna kommer initialt att behöva anslå medel för utökad in- formation m.m. till allmänheten (se avsnitt 9.4.2). Kostnaderna för information bör dock kunna minska jämfört med . Kravet på utpekande i översiktsplan Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kommunen (3 kap. 1 § PBL). I avsnitt 9.4.3 beskriver vi vissa konse- kvenser av att kommunen enligt vårt förslag ska redovisa särskilt värdefulla byggnadsverk och områden i översiktsplanen. Av miljömålsenkät från 201814 framgår att 101 kommu- ner hade ett kommunomfattande kulturmiljöprogram; 43 kommuner hade kulturmiljöprogram för del av kommunen; i 31 kommuner på- gick arbete med kulturmiljöprogram. 63 kommuner angav att de inte har aktuella dokument som fyller funktionen av ett kulturmiljö- program. Av frisvar i denna del framgick att 45 kommuner inte hade någon form av inventering, bevarandeprogram eller äldre underlag, vilket motsvarar av de svarande kommunerna. 92 kommuner angav vidare att strategier och förhållningssätt redovisas i översikts- planen. 45 kommuner besvarade inte miljömålsenkät. Huruvida befintliga kulturmiljöprogram innehåller uppgifter om vilka byggnadsverk och bebyggelseområden i kommunen som är så- dana som avses i 8 kap. 13 § PBL framgår inte av miljömålsenkäten. Av förarbetena till bestämmelserna om de s.k. attefallsåtgärderna (nuvarande 9 kap. 4 a–e §§ PBL) framgår dock att många kommuner redan då tillhandahöll underlag som underlättar för den enskilde att bedöma vilka byggnader och bebyggelseområden som omfattas av förvanskningsförbudet.15 Länsstyrelserna har vidare redovisat en bättre integration av kulturmiljöfrågor i samhällsplaneringen. 14www.boverket.se/sv/om-boverket/publicerat-av-boverket/oppna-data/miljomalsenkaten, hämtad . 2013/14:127 s. 25. styrelserna ut totalt 20,3 mnkr för att ta fram regionala och lokala kunskapsunderlag, bl.a. för kulturmiljöprogram. Detta är en märk- bar ökning jämfört med (17,).16 Utbetalningarna sker genom att kommunerna har möjlighet att ansöka om bidrag för att ta fram generella eller riktade kunskapsunderlag som syftar till att ta tillvara kulturhistoriska värden i samhällsplaneringen (9 § förord- ningen om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer). Vi konstaterar vidare, utifrån svaren i miljömålsenkät, att en majoritet av landets kommuner har underlag rörande kultur- värden i sin kommun och att cirka hälften av kommunerna redovisar strategier och förhållningssätt för kulturmiljön i översiktsplanen. saknas i praktiken kunskapsunderlag helt i ett antal kom- muner. Avsaknaden av underlag gäller framför allt i pendlings- och landsbygdskommuner, några mindre städer/tätorter samt i en av de större städerna () och i en av storstäderna (). Beträffande de större städerna konstaterar vi att kommun i miljömålsenkäten har redovisat att den har tillgång till egen antikvarisk kompetens. I kommun pågår granskning av en ny översiktsplan17 och beträffande kulturmiljöer finns utpekande av sådana på en digital karta samt hänvisning till kulturmiljöprogram för landsbygden och till i kulturmiljö- program för Växjö.18 Mot denna bakgrund menar vi att det i huvudsak är ett antal pendling- och landsbygdskommuner samt några mindre städer som har behov av särskilda resurser för att i praktiken säkerställa ett underlag som behövs för en redovisning av aktuella värden i översiktsplanen enligt vårt förslag. Vi föreslår därför att kulturmiljöanslaget till Riks- antikvarieämbetet ökas , för att därigenom kunna styra medel till de kommuner som har störst behov av dem. Vår be- dömning av de statsfinansiella konsekvenserna härav framgår av av- snitt 9.5.6. Vid bidragsgivningen ska möjligheterna till medfinansiering beak- tas enligt gällande reglering. I utredningsarbetet har det framkommit att är ett vanligt förekommande krav på sådan medfinan- siering. 2020/21:1 Utgiftsområde 17 s. 96. 17www.vaxjo.se/sidor/trafik-och-stadsplanering/vaxjo-vaxer/sa-planerar-vi/oversiktlig- planering.html, hämtad . 18www.lansstyrelsen.se//samhalle/kulturmiljo/kulturmiljoprogram/vaxjo- kommun.html, hämtad . Sammanfattningsvis menar vi – utifrån det ansvar kommunen har – att en tillfällig ökning av kulturmiljöanslaget utgör en rimlig finansiering av vårt förslag i denna del. Konsekvenserna för staten är i första hand förbättrade förutsättningar för försvarsmakternas verksamheter i förhållande till byggandet i landet. Informationsbehovet kring det föreslagna nya regelverket på- verkar i första hand . Länsstyrelserna och mark- och miljö- domstolarna uppskattas få något färre ärenden. Därutöver påverkas statsfinanserna genom vårt förslag om utökade anslag till försvars- myndigheterna samt tillfälligt genom våra förslag om utökade anslag till och . Nedan följer en fördjupning av konsekvenserna för staten och våra överväganden i förhållande till dessa. –2019 har antalet ärenden om lov och förhands- besked som överklagats till länsstyrelserna ökat från cirka 2 800 till cirka 3 500.19 Överklagandena motsvarar av byggnads- nämndernas ärenden om lov och förhandsbesked (se tabell 9.3). Vi bedömer att den uppskattade minskade ärendemängden vid byggnadsnämnderna (se avsnitt 9.4.1) bör slå igenom på motsvarande sätt vad gäller antalet överklaganden till länsstyrelserna. Minskningen av antalet överklaganden skulle i och för sig kunna bli relativt sett mindre, mot bakgrund av vår utgångspunkt att krav på lov endast ska ställas för åtgärder där motstående intressen som starkast gör sig gällande. skulle antalet överklaganden kunna minska i större utsträckning än minskningen av antalet inkommande ärenden hos byggnadsnämnderna mot bakgrund av den ökade tydlighet av lov- pliktens avgränsning som våra förslag innebär. 192017: cirka 2 800, se prop. 2018/19:1 Utgiftsområde 18 s. 22; 2018: cirka 3 000, se prop. 2019/20:1 Utgiftsområde 18 s. 18; 2019: cirka 3 500, se öppna data. Plan- och byggenkäten. Antalet avgjorda överklagade lov: /sv/om-boverket/ publicerat-av-boverket/oppna-data/. Vår samlade bedömning är att antalet överklagande ärenden hos länsstyrelserna rörande lov och förhandsbesked – samt anmälningar –bör minska i en omfattning som motsvarar vår uppskattade minskning av antalet ärenden hos byggnadsnämnderna. Det motsvarar en minsk- ning på uppskattningsvis 500–1 000 ärenden . Som en följd av våra förslag att utöka antalet åtgärder som varken omfattas av krav på lov eller anmälan gör vi, som ovan har nämnts, bedömningen att antalet tillsynsärenden kan komma att öka i kom- munerna (se avsnitt 9.4.1). På motsvarande sätt gör vi bedömningen att antalet överklagade tillsynsbeslut kan komma att öka något. Länsstyrelserna administrerar kommunernas ansökningar om bi- drag till kulturmiljövård. Antalet sådana ansökningar bör öka som en följd av vårt föreslag om krav på redovisning av sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL i översiktsplanen (se avsnitt 7.10.7). Länsstyrelsernas avgöranden enligt PBL kan som huvudregel över- klagas till mark- och miljödomstol. En dom i mark- och miljödomstol kan vidare överklagas till Mark- och . Antalet inkomna överklaganden i mål om lov och förhandsbesked, liksom i mål rörande avgöranden i tillsyns- och andra anmälningsärenden, till dessa domstolar framgår av tabell 9.5. Tabell 9.5 Antalet inkomna mål mark- och miljödomstolarna MMD lov och förhandsbesked (i huvudsak) MMD tillsyn (inkl. utdömande av vite) MÖD lov och förhandsbesked (i huvudsak) MÖD tillsyn (ink. utdömande av vite) Källa: Mark- och . Av statistiken framgår att den totala mängden ärenden hos mark- och miljödomstolarna som berör lov, förhandsbesked samt PBL- tillsyn har legat på i snitt cirka 2 900 . Vi noterar att det har skett en viss ökning av antalet inkomna överkla- ganden till såväl mark- och miljödomstol som till Mark- och miljö- överdomstolen – framför allt på tillsynssidan. Vi har inte analyserat bakgrunden till detta. Vi bedömer dock att antalet överklaganden till domstolarna bör kunna minska något med våra förslag på motsvarande sätt som vi har uppskattat kommer att ske för länsstyrelsernas del. Det innebär en minskning av antalet över- klaganden med uppskattningsvis 400–800 ärenden om lov och för- handsbesked . kan dock antalet överklaganden avseende ärenden om tillsyn komma att öka något. I sammanhanget kan nämnas att vi föreslår en generell översyn av de processuella bestämmelser som reglerar överprövningen av över- klagade i länsstyrelse och mark- och miljödomstol (se av- snitt 7.25.2). är statlig förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, bygg- ande och förvaltning av bebyggelse, boende, och bostadsfinansiering (1 § förordningen [2012:546] med instruktion för ). Bo- verket ska även följa utvecklingen av frågor inom verkets verksam- hetsområde och vid behov föreslå åtgärder för att syftet med regler och andra styrmedel ska nås (3 §). ska även ge råd och stöd om, följa upp och analysera samt regelbundet sammanställa erfaren- heterna från tillämpningen av PBL (8 kap. 19 § PBF). De frågor som berörs i detta betänkande är av sådant slag att de faller under Bo- verkets ansvarsområde, varför verket även kommer att få ett ansvar för att följa utvecklingen av hur regelverket kommer att tillämpas. kommer också behöva uppdatera sitt informations- och utbildningsmaterial (PBL kunskapsbanken – en handbok om m.m.20). 20www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken. I avsnitt 7.26 har vi gjort bedömningen att föreslagna regelverks- förändringar bör kombineras med informations- och utbildnings- insatser samt för vissa bestämmelser ett nytt eller uppdaterat väg- ledningsmaterial. Målet med en sådan insats bör vara att alla berörda målgrupper ska ta del av utbildningar och andra aktiviteter senast i samband med att regeländringarna träder i kraft. Aktiviteterna kan handla om exempelvis webbseminarier, webbutbildningar, informa- tionsmaterial eller handledarmaterial. Insatsen bör i första hand om- fatta dem som arbetar med PBL på kommunernas byggnadsnämnder, men även t.ex. politiker och företag verksamma i bygg- och fastig- hetsbranschen. Även om flera myndigheter – t.ex. Riksantikvarie- ämbetet och Försvarsmakten – kan behöva involveras är det lämpligt att får en samordnande roll för ett sådant arbete. Lämpligen ges ett uppdrag till liknande det som gavs vid införandet av PBL, naturligtvis anpassat till omfattningen av före- slagna förändringar och bedömt behov. Se avsnitt 9.5.6 för vår upp- skattning av kostnaden för en sådan insats. 9.5.4Försvarsmyndigheterna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har företrädare för Försvarsmakten fört fram att i första hand nya bostäder, men även andra byggnader med stör- ningskänslig verksamhet som djurhållning eller vård- eller utbildnings- verksamhet kan begränsa försvarets verksamhet. Skälet för detta är de olägenheter som människor och djur kan uppleva av framför allt buller från försvarets verksamhet. Eftersom Försvarsmakten inte regelmässigt får kännedom om sådana PBL-ärenden som påverkar total- försvarets intressen, har en mer ändamålsenlig reglering efterfrågats. Våra förslag innebär att alla nya bostäder, till skillnad från , kommer att omfattas av krav på bygglov (se avsnitt 7.6). Våra förslag innebär också att Försvarsmakten eller Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap som huvudregel ska underrättas om en åtgärd som ska vidtas inom eller i anslutning till ett område som avses i 3 kap. 9 § andra stycket (se avsnitt 7.19.10). Innan bygg- nadsnämnden kan bevilja lov eller ge ett positivt förhandsbesked i ett sådant ärende krävs vidare, med våra förslag, att Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har gett sitt medgivande till åtgärden (se avsnitt 7.18.18). förslag att får en uttrycklig skyldighet att skicka beslut i sådana ärenden till Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (se avsnitt 7.19.25). Vår bedömning är att dessa förslag sammantaget bör tillgodose de önskemål som Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har framfört under utredningsarbetet. Förslaget om utökad underrättelse till Försvarsmakten och Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap kommer, i första hand för Försvarsmakten, att innebära ökad administration. Försvarsmakten har bedömt att våra förslag kommer att innebära en ökning av antalet ärenden på remiss med cirka 500. Vi finner inte anledning att ifråga- sätta denna siffra, särskilt som vi också föreslår att Försvarsmakten för vissa åtgärder inom vissa områden ska kunna besluta att remitter- ing inte behövs (se avsnitt 7.19.10). Eftersom Försvarsmakten regel- mässigt remitterar denna typ av ärenden vidare till övriga försvars- myndigheter bedöms våra förslag i denna del även påverka sådana övriga försvarsmyndigheter. De finansiella konsekvenserna av detta redovisas i avsnitt 9.5.6. För Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bedömer vi att ökningen blir ytterst marginell med hänsyn till att de av myndig- heten utpekade riksintressena endast är tre stycken.21 Vi föreslår att vissa åtgärder varken ska omfattas av krav på lov eller anmälan. Sådana åtgärder kommer därmed inte att komma till Försvarsmaktens eller Myndigheten för samhällsskydd och bered- skaps kännedom genom försorg. Vår bedömning är att denna typ av åtgärder generellt inte bör påverka totalförsvarets intressen. Om de ändå skulle göra det finns dessutom möjligheten för Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap att göra en tillsynsanmälan till och hänvisa till sådan olägenhet som avses i 2 kap. 9 § PBL. För den enskilde som vill undvika framtida tillsynsingripanden, finns förstås också möjlig- heten att ansöka om s.k. frivilligt lov (se avsnitt 7.14). Under utredningsarbetet har vi fått synpunkter på att vårt förslag om att det inte ska krävas lov för att i en byggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan eller ingår i en sammanhållen bebyg- gelse inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea som sammanlagt inte är större än (se avsnitt 7.6.7) kan medföra problem för totalförsvarets verksamhet om det i byggnaden bedrivs 21Se Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beslut , dnr MSB 2019-09690. störningskänslig verksamhet såsom djurhållning, utbildningsverk- samhet eller vårdinrättning. Vi menar att även denna typ av åtgärd – framför allt med hänvisning till den begränsade arean – generellt inte bör påverka totalförsvarets intressen i någon större omfattning. Ser försvarsmyndigheterna i det enskilda fallet att en sådan risk före- ligger, kan den dessutom uppmärksamma kommunen på behovet av en reglering om skydd i områdesbestämmelser enligt föreslagna 4 kap. 42 § andra stycket 3 PBL. Finns sådana områdesbestämmelser be- höver dessa följas. Totalförsvarets egna åtgärder avseende byggnader eller andra an- läggningar som är av hemlig natur sker utan krav på lov eller anmälan (nuvarande 9 kap. 15 § PBL och 6 kap. 6 § 4 PBF). I enlighet med synpunkter som har framförts av Försvarsmakten och Forti- fikationsverket under vårt utredningsarbete, bör lovfriheten i stället avse åtgärder som innefattar uppgift som omfattas av försvarssekre- tess (se avsnitt 7.15). Syftet med ändringen är att avgränsningen av undantagen från lov- respektive anmälningsplikt ska bli tydligare. Vi bedömer att förtydligandet underlättar för åtgärder som tillgodoser totalförsvarets intressen. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap kommer också att behöva involveras i den utbildnings- och in- formationsinsats som bör följa med genomförandet av förslagen (se avsnitt 7.26 och 9.5.3). Utöver ovan nämnda förvaltningsmyndigheter berörs även ett antal andra myndigheter av förslagen i betänkandet. Det gäller i första hand och . bör involveras i den utbildningsinsats som viföreslår att ska samordna mot bakgrund av vårt förslag om att kommunerna i översiktsplanen ska ange sådana särskilt värde- fulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL samt kommunens syn på vilka hänsyn som krävs för att tillvarata byggnadsverkens, platsernas och områdenas värden. kompetens kan behövas dels för att skapa en god bild av vad som kan vara ett sådant särskilt värdefullt byggnadsverk, allmän plats eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL, dels för att ge en bild av vilka hänsyn kommunerna kan ta för att tillvarata byggnadsverkens, platsernas och områdenas värden. kommer att påverkas av vårt förslag att kungörande av en ansökan och ett beslut om lov och förhandsbesked ska ske på den kommunala anslagstavlan i stället för i Post- och , som administreras av (se avsnitt 7.19.9 och 7.19.22). I sammanhanget bör också nämnas att vi inte föreslår någon änd- ring av nuvarande bestämmelser om lättnader i anmälningsplikten för vissa åtgärder i fråga om en byggnad eller tomt som tillhör staten eller en region (se avsnitt 7.16.5). Länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna Utifrån vår bedömning ovan beträffande minskad ärendemängd hos länsstyrelserna (se avsnitt 9.5.1) respektive minskad målmängd i mark- och miljödomstolarna (se avsnitt 9.5.2) bör våra förslag minska belastningen av dessa instanser. Vi bedömer dock att påverkan inte kommer att bli så stor att det bör få några konsekvenser i statsfinan- siellt hänseende. kan inför och under införandet av de nya bestämmelserna behöva tillföras medel för samordningen av de informations- och utbildningsinsatser som beskrivs ovan under rubriken . I ut- redningsarbetet har framfört att , för- delat , bör täcka kostnaden för en sådan insats. Vi bedömer att ett sådant tillskott är rimligt. För övriga myndigheter som invol- veras i denna insats bör kostnaden för deltagandet kunna rymmas inom ramen för befintligt anslag. Vi föreslår som ovan har nämnts att kommunerna i översiktsplanen ska ange sådana särskilt värdefulla byggnadsverk, allmänna platser och bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 § PBL samt kommunens syn på vilka hänsyn som krävs för att tillvarata byggnadsverkens, plat- sernas och områdenas värden. Syftet med vårt krav på redovisning i översiktsplanen är bl.a. att åstadkomma en bättre överblick av värdena och därmed göra lovplikten mer förutsebar och transparent. Redo- visningen torde också kunna bidra till att kulturmiljöfrågor uppmärk- sammas i större utsträckning och resurssätts på ett mer adekvat sätt. Vid införandet av kravet på att kommunerna i översiktsplanen ska ge sin syn på risken för skador på den byggda miljön till följd av översvämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra, kompenserades kom- munerna för det initiala arbetet med sådana bedömningar.