sou · H9B388 · 2022-01-01 00:00:00 — Statliga myndigheter, arbetslöshetskassor och kreditinstitut ska lämna uppgifter avseende en namngiven fysisk eller juridisk person som är av betydelse för myndighetens fördju- pade granskningar. Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska gälla för myndigheten. Myndigheten kan också upptäcka andra troliga felaktigheter i myn- digheters beslut och registreringar. , , Migrations- verket och ska därför underrättas när granskningar visar på felaktigheter i deras beslut eller register.20 Några ytterligare förslag beträffande sekretesshinder och informationsutbyte lämnas därför inte i detta betänkande. 19Fi 2021/02442. 20SOU 2020:35 s. 27. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas 5.3.3Information och hjälp till arbetskraftsinvandrare Förslag: Information om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter ska framgå av berörda myndigheters hemsidor. Samma information ska också lämnas till arbetskraftsinvandraren i samband med tillståndsbeslutet. Myndigheterna ska även genom länkar hänvisa till varandra för att ge en bättre överblick vart en utsatt kan vända sig. Information med länkar ska också finns på och tjänsten Flytta. Det framhålls från flera håll att det saknas tillräcklig och tydlig infor- mation om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden, liksom information om vart de kan vända sig om de behöver hjälp. I lägesrapporten från myndigheterna inom metodutvecklingsuppdraget framhålls det att det samhälleliga hjälp- och stödarbetet bör organiseras strukturerat och med bredare anspråk.21 Det saknas information till arbetstagaren både i samband med beslut om arbetstillstånd och efter att denne anlänt till . I den mån det finns information är denna inte heller tillgänglig på flera olika språk. Många aktörer framhåller att arbetskraftsinvandrare som känner sig utsatta eller utnyttjande kan ha ett misstroende mot myndigheter . Många vill inte heller vända sig till eller av rädsla för vad som kan hända med exempelvis deras tillstånd. Det saknas ett utpekat ställe dit dessa personer hänvisas eller kan vända sig för att få samlad och adekvat information både innan det har skett något och efter. Aktörer som utredningen har varit i kontakt med framhåller att informationen och hjälpmöjligheterna är bättre i både och . Utan att göra anspråk på att vara en heltäckande redogörelse har utredningen i det följande därför kartlagt vissa av de hjälpmöjligheter och insatser som finns för arbetskraftsinvandrare i och . 21Lägesrapport – För det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet (2020) s. 20 ff. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas I kan en arbetstagare som känner sig utsatt på arbetsmark- naden självklart vända sig till polisen men också till Arbetar- skyddsmyndighetens nationella telefonrådgivning som ger råd och anvisningar i frågor som gäller säkerheten och hälsan i arbetet och anställningsvillkor.22 Personer som känner sig utsatta på arbets- marknaden kan också konfidentiellt kontakta Brottsofferjouren. En person som anser sig ha fallit offer för utnyttjande av arbetskraft kan via Brottsofferjouren få rådgivning i hur man kan gå vidare i ärendet. Brottsofferjouren förmedlar inga uppgifter vidare till andra instanser om anmälaren. Det finns också på den finska Brottsofferjourens hemsida animationer om arbetstagarens rättigheter på sexton språk samt information i text om vad som kan vara ett arbetsrelaterat utnyttjande och när en alltför låg lön är ett brott.23 Även Fackförbunds ger anställ- ningsrådgivning för invandrare. Rådgivningen ges även om personen inte är med i fackförbundet och en jurist svarar på frågor om arbets- tagaren •inte förstår sitt anställningsavtal eller vill att en utomstående ska titta på det innan det undertecknas, •misstänker att denne inte fått rätt lön, skifttillägg eller semester- penning, •vill ha reda på lönenivån i sin bransch eller •vill kontrollera något som gäller sin semester eller sina arbets- tider.24 Det finns vidare en sida som heter InfoFinland. Webbtjänsten InfoFinland hette tidigare Infobanken men namnet ändrades . InfoFinland drivs av stadskanslis kom- munikationsavdelning och finansieras av staten och de cirka 15 sam- arbetskommunerna. På webbplatsen finns grundläggande infor- mation som upprätthålls av InfoFinlands redaktion och som kom- munen kompletterar med egen information. I webbtjänsten kan användaren läsa innehåll på huvudsidan och lokalsidorna parallellt 22Finska (2021). 23Finska brottsofferjouren (2021). 24Finlands (2021). Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas Om användaren har valt en kommun visas länkar till motsvarande lokalsida parallellt med huvudsidan. På motsvarande sätt visas länkar till huvudsidan när användaren befinner sig på en lokal- sida. I InfoFinland finns information om flytten till , arbete, studier, boende, utbildning, hälsa, familj, problematiska situationer och fritid. Här finns också sidor särskilt om människohandel och tvångsarbete med information om vad som kännetecknar dessa brott och vart offer kan vända sig samt en särskild sida med information om arbetstagarens rättigheter och skyldigheter samt vart arbetstagare som är utnyttjande på arbetsmarknaden kan vända sig.25 Den norska regeringen har antagit en strategi mot arbetslivskri- minalitet.26 Enligt strategin är arbetslivskriminalitet, även kallat a- krim ”handlinger som bryter med norske lover om lønns- og arbeids- forhold, trygder, skatter og avgifter, gjerne utført organisert, som utnyt- ter arbeidstakere eller virker konkurransevridende og undergraver samfunnsstrukturen”. Strategin uppdateras kontinuerligt och i den senaste uppdateringen framhålls bl.a. följande satsningar: samarbete mellan parterna i arbetslivet, mer information från flera olika källor till flera målgrupper om vem som är en seriös leverantör samt ökad professionalisering hos de offentliga uppdragsgivarna i samband med exempelvis offentliga inköp. En annan del består av vikten av att ha en utökad information till arbetstagarna om deras rättigheter och skyl- digheter samt kunskap om omfattning, orsaker, konsekvenser och utveckling relaterad till arbetslivskriminalitet. Ett effektivt kontroll- samarbete har också inrättats genom sju s.k. a-krimsentre. Inom dessa center samarbetar Arbeidstilsynet, Arbeids- og velferdsetaten (NAV27), Skatteetaten og politiet. kommer samarbetet med Tolletaten också utökas. Sanktioner och uppföljning framhålls också som väsentligt. De sju a-krimsentrerna finns i , , , , , och Tønsberg. 25Se bl.a. /sv/livet-i-finland/arbete-och-entreprenorskap/arbetstagarens- rattigheter-och-skyldigheter. 26Departementene (2021), Strategi mot arbeidslivskriminalitet. 27Ny Arbeids- og Velferdsforvaltning, NAV, är en del av Arbeids- og velferdsetaten som bildades . Inom ramen för NAV samarbetar kommunerna och staten. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas samarbetar mot arbetslivskriminalitet sitter samlokaliserat i dessa lokaler och arbetar för att avslöja arbetslivskriminalitet, hämta in kunskap och kontrollera verksamheter. Det som centret avslöjar arbetar sedan den enskilda myndigheten vidare med. Utöver sam- arbetena inom a-krimsentre finns etablerade samarbeten mellan myndigheterna för att fortsätta upptäcka felaktigheter och krimi- nalitet. På respektive myndighets hemsida finns utförlig information om samarbetet och vart man vänder sig för att exempelvis tipsa om arbetslivskriminalitet. Det finns ingen gemensam tipsingång, utan varje myndighet tar emot sina egna tips men den myndighet som tar emot tipset ansvarar för att involvera andra berörda myndigheter. Den som tipsar kan välja att vara anonym.28 Det finns även ett initiativ som heter Samarbeid mot svart økonomi (SMSØ) som driver sidan handlehvitt.no. Det är ett sam- arbete mellan Kommunenesektorens interesse- og arbeidsgiver- organisasjon (KS), Landsorganisasjonen (LO), Næringslivets hovedorganisasjon (NHO), Hovedorganisasjonen for Universitets- og høyskoleutdannede (Unio) Yrkesorganisasjonenes sentralfor- bund (YS) og Skatteetaten. På sidan finns det omfattande infor- mation för att lotsa konsumenten till att handla av seriösa aktörer och undvika de oseriösa. Det finns checklistor om vilken bakgrunds- kontroll man kan göra, vilka krav man kan ställa och vad de olika aktörerna ska uppfylla för villkor. Det finns uppräknat olika bete- enden och förhållanden som utgör varningssignaler och vad man som konsument ska vara försiktig med.29 Information till arbetskraftsinvandrare från de svenska myndigheterna På finns information som rör tillstånd och olika frågor som kan relateras till tillståndsprövningen. Det finns ingen generell information om arbetstagares rättigheter eller skyldigheter. I beslutet om att bevilja arbets- och uppehållstillstånd redovisas under vilken period tillståndet gäller, vad som krävs i form av lön och anställningsvillkor för att tillståndet ska beviljas samt om det är begränsat till viss arbetsgivare eller visst yrke. 28Se bl.a. /no/nav-og-samfunn/samarbeid/arbeidslivskriminalitet-og- trygdesvindel/arbeidslivskriminalitet. 29Samarbeid mot svart økonomi, handlehvitt.no. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas utredningen haft med företrädare från framkom- mer att det inte alltid är säkert att informationen om vad som gäller enligt beslutet har nått fram till utlänningen. Besluten skickas näm- ligen inte med vanlig post till utlandet eller via e-post i sin helhet, eftersom skälen omfattas av sekretess. Den sökande får i stället ett e-postmeddelande om att denne har fått ett positivt eller negativt beslut. Ofta har dock personen ett ombud i och då skickas beslutet i sin helhet till denne. Det är inte ovanligt att arbetstagaren har sin arbetsgivare som ombud. En oseriös arbetsgivare kanske inte lämnar beslutet vidare till arbetstagaren. Den som beviljats ett arbetstillstånd måste besöka en ambassad eller ett konsulat för att få ett uppehålltillståndskort eller ett visum. På ambassaden kan man få del av sitt beslut och information om beslutets innehåll om detta efterfrågas. I digitala tjänst Flytta ska det också finnas möjlighet att se beslutet i sin helhet. I besluten finns dock inte någon information om rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden eller vart man kan vända sig om man får problem. kontaktvägar är främst inriktade på uppgifter i pågående ärenden. Det finns ingen tipsfunktion eller annan särskild väg för att anmäla missförhål- landen. På kan man hitta information om arbetsmiljöansvar för utländska arbetstagare inom gröna näringarna och om arbetet som bedrivs mot osund konkurrens. Det finns också viss information riktat till utstationerade arbetstagare. Det saknas dock tydlig och lättillgänglig information om arbetskraftsinvand- rares rättigheter och skyldigheter generellt på den svenska arbets- marknaden. Det finns en sida där man kan tipsa om missförhållanden på en specifik arbetsplats eller göra en s.k. arbetstagares anmälan. Personen i fråga kan vara anonym och uppgifterna som lämnas i en anmälan omfattas av sekretess enligt 28 kap. 14 § OSL. har mandat att arbeta mot samtliga former av människohandel, dvs. även mot tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte. Myndigheten bedömer att människohandel och människoexploa- tering för arbete är betydligt mer omfattande än handeln för sexuella ändamål. Trots detta saknas det tydlig och lättillgänglig information på myndighetens hemsida om vilka rättigheter man har eller vart man kan vända sig om man har blivit utsatt för något. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas nationella stödtelefonen riktar sig endast till dem som arbetar mot människohandel och exploatering och till personer som arbetar ideellt och som behöver råd och vägledning. Stödtelefonen ger operativt metodstöd till alla kommuner, myndigheter och frivillig- organisationer i ärenden som rör prostitution och alla former av människohandel men inte till enskilda. har lättillgänglig och tydlig information om hur man kan anmäla eller tipsa myndigheten om oegentligheter. Även har tydlig och lättillgänglig informa- tion om hur man gör en anmälan eller ger myndigheten ett tips. Ett tips till görs genom polisens tipsfunktion och besökaren hänvisas vidare till sida. För båda myndigheterna gäller att en person kan vara anonym när denne ger ett tips men inte om den vill göra en anmälan. Varken på Polis- myndighetens eller sidor finns information som riktar sig mot arbetskraftsinvandrare specifikt. På Arbetsförmedlingens sida finns under fliken Arbeta i information om arbetstagares rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden. Informationen finns tillgänglig på flera olika språk. Det som saknas är hänvisningar till vart man ska vända sig om man misstänker att anställningen inte motsvarar vad som kan krävas enligt informationen på sidan. har på sin sida information om de rättigheter och skyldigheter en utländsk arbetstagare har inom socialförsäk- ringssystemet. Det finns också en tipsfunktion om man misstänker felaktiga utbetalningar eller bidragsbrott. Av informationen framgår att alla tips utreds och en polisanmälan görs om myndigheten miss- tänker bidragsbrott. Den som lämnar tipset kan vara anonym. För- säkringskassan planerar också inom ramen för att genomföra informationsinsatser riktade till nyanlända. har generell information om hur skatter och avgifter fungerar i . De har ingen tipsfunktion eller tydligt utpekad kontaktväg om man skulle vilja anmäla oegentligheter till Skatte- verket. Personer som vill kontakta är hänvisade till de allmänna kontaktvägarna så som Skatteupplysningen eller e-post- formulär. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas Det finns exempel på framgångsrika satsningar för att hjälpa utsatta arbetskraftsinvandrare som fackförbund och arbetsgivarorganisa- tioner står för. och Fair Play bygg, som beskrivits i avsnitt 4.3.13, tar emot tips från och ger råd till utsatta tredjelandsmedborgare med arbetstillstånd. har på sin hemsida information på svenska, engelska, spanska och persiska om rättigheter på arbets- marknaden. Enligt information på hemsidan riktar sig verksamheten till papperslösa och asylsökande men enligt den information utred- ningen fått från centret hjälper de också tredjelandsmedborgare med arbetstillstånd, även om detta inte står explicit på hemsidan. träffade centret över 200 personer och vidarebefordrade ungefär 40 ärenden. Centret går att kontakta via e-post, via telefon mellan 08.00–20.00 eller genom att besöka dem . Det kostar ingenting och den som vill ha hjälp kan vara ano- nym vid de första kontakterna. Fair Play Bygg tar emot information om misstankar om brottslig verksamhet i byggbranschen i och på och ser till att föra den vidare till rätt myndighet. Play bygg kan man skicka in tips via deras tipsfunktion på hemsidan. Tipsaren kan välja att vara anonym men om man lämnar kontaktuppgifter behandlas dessa på ett säkert sätt och avslöjas inte för någon annan än Fair Play Bygg. är för brotts- offerfrågor. Myndigheten arbetar för att främja brottsoffers rättig- heter och uppmärksamma deras behov och intressen. Brottsoffer- myndigheten har information om stöd och hjälp på sin hemsida. Man kan lätt hitta information om olika hjälpvägar och vart personer kan vända sig. har skapat en guide för per- soner som känner sig utsatta för olika brott. Guiden visar steg för steg vad man kan göra och vad som händer. Det finns ingen specifik information som rör arbetskraftsinvandrare. Brottsoffermyndig- heten administrerar även brottsofferfonden. Fonden byggs huvud- sakligen upp av en särskild avgift som personer som döms till fäng- Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas else ska betala. Brottsofferfonden finansierar projekt som ökar kun- skapen om brottsoffer eller bidrar till att ge bättre bemötande och stöd till brottsoffer och vittnen. Bidrag från brottsofferfonden finansierar bl.a. Brottsofferjouren . Brottsofferjouren är en politiskt och religiöst obunden ideell organisation som ger stöd till brottsoffer, vittnen och an- höriga. Brottsutsatta som vill kontakta jouren kan vara anonyma. Stödet är kostnadsfritt, de som arbetar har avgivit tystnadslöfte och ingen polisanmälan krävs. Det finns cirka 70 lokala jourer runtom i landet med sammanlagt cirka 1 300 volontärer. •Medmänskligt stöd av någon som lyssnar och förstår. •Information om polisanmälan, rättsprocess och ersättnings- frågor. •Stöd vid eventuell rättegång. •Hjälp i kontakt med myndigheter och försäkringsbolag. Hjälpen ges till alla, oavsett av vilken anledning som personen är i landet eller vilket brott denna anser sig vara utsatt för. Det räcker att personen känner sig utsatt. Det krävs alltså inte någon fällande dom eller annan bevisning för att personen ska kunna vända sig till brottsofferjourerna och få hjälp. Brottsofferjouren driver den nationella telefonlinjen för brottsofferstöd.30 Verksamheten finansieras till största delen av bidrag från , genom brottsofferfonden, samt . De lokala jourerna får dessutom ofta bidrag från kommunen där de är verksamma. I samtal med generalsekreterare fram- kommer att organisationen har varit i kontakt med den finska mot- svarigheten till brottsofferjouren. Av deras kontakter framkommer att desto mer den finska brottsofferjouren informerat och nått ut till människor desto fler ärenden om utnyttjade arbetskraftsinvandrare kommer det in. Brottsofferjouren har också börjat diskutera om man ska försöka närma sig gruppen utsatta arbetskrafts- invandrare, eftersom det verkar finnas ett stort mörkertal av utsatta 30Brottsofferjourens nationella telefoncentral nås på numret 116 006 – det europeiska numret för brottsofferstöd. Numret ingår i 116-nummerserien som reserverat för tjänster av samhälleligt värde. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas individer som skulle kunna få hjälp genom jourerna. Man tror att jourerna skulle kunna ge ett mycket bra stöd till denna grupp och att det skulle vara en bra lösning att hänvisa utsatta arbetskraftsinvand- rare till det nationella numret för brottsofferstöd. Genom att ringa det numret skulle utsatta individer kunna få hjälp att komma vidare och information om vad de har rätt till och vad som gäller i . Stödlinjen kan erbjuda hjälp på cirka 30 olika språk, vilket också är en fördel i denna typ av ärenden. Den som svarar på stödtelefonen gör en bedömning vart ärendet ska hamna. Personen kan vara ano- nym men vill man bli kontaktad måste man lämna någon kontakt- uppgift (som raderas i systemet efter avslutat ärende). Det finns en chatt på svenska och engelska dit man kan vända sig. En särskild grupp inom Brottsofferjouren skulle kunna ha extra fokus på just arbetskraftsinvandrare som utsatts för missbruk på arbetsmark- naden. De utsatta individerna skulle kunna få information om hur processen går till i , vart man kan vända sig, vad som gäller och vilka rättigheter och skyldigheter som finns. Brottsofferjouren skulle också kunna förmedla kontakt med myndigheter och fack- förbund som kan hjälpa den utsatte. För att kunna ge adekvat hjälp kommer det att behövas utbildningsinsatser för dem som ska ta emot samtal av denna karaktär. Det kan behöva upprättas metodstöd och checklistor. Uppskattningsvis skulle det inledningsvis behövas två heltidsanställda som arbetar med att ta fram informations- material, utbilda volontärer och andra som ska svara samt för admi- nistration. Om Brottsofferjouren ska ha denna uppgift kom- mer de även att ta kontakt med andra europeiska nätverk och samla information om hur man jobbar med dessa frågor och personer på bästa sätt.31 Överväganden och förslag avseende information Utredningen kan konstatera att det saknas lättillgänglig och samlad information om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter på den svenska arbetsmarknaden. Sådan information borde framför allt finnas hos , , och , som samtliga är myndigheter som 31Samtal med företrädare för Brottsofferjouren och . Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas arbetskraftsinvandrare kan tänkas kontakta för att få information eller om de känner sig utsatta. , och saknar också lättillgängliga kontaktvägar om man vill tipsa om eller anmäla missförhållanden på sin arbetsplats eller avseende arbetsgivaren. Regeringen bör i regleringsbrev uppdra åt dessa myndigheter att ta fram sådan nödvändig information. I avsnitt 7.11.1 bedömer utredningen att det bör utgå fortsatt stat- lig finansiering till projektet . I denna tjänst och på bör det också finnas information om arbetstagares rättigheter och skyldigheter samt hänvisningar och länkar till relevanta myndigheter. Den finska sidan InfoFinland kan tjäna som förebild i detta sam- manhang. Hur informationen ovan ska förmedlas får myndigheterna själva bestämma. Informationen bör dock ges på flera olika språk, i olika format (se exempelvis de animerade filmerna som den finska brottsofferjouren skapat) och vara samordnad med länkar till de andra myndigheterna. I finns samordnad och liknande infor- mation på Arbeidstilsynets, Arbeids- og velferdsetatens, Skatte- etatens og politiets hemsida. Motsvarande samordning är önskvärd även för de svenska förhållandena. Därtill anser utredningen att den information som finns på beslut är otillräcklig när det gäller information eller i vart fall hänvisningar till var information om rättigheter och skyldigheter finns samt vart utsatta personer kan vända sig. Besluten borde kompletteras med sådan information. Det har visserligen framkommit att det inte alltid är säkert att arbetstagaren får del av sitt beslut och därför inte heller av informationen. Om Migrations- verket även har informationen tillgänglig på sin hemsida avhjälps en viss del av denna problematik. Man skulle också kunna tänka sig en ordning där arbetstagaren i samband med att denne lämnar biometri för sitt tillståndsbevis vid en ambassad alltid upplyses om var det finns information om rättigheter och skyldigheter för arbetskrafts- invandrare i . Informationen som tillhanda- håller behöver också ges på fler språk än svenska och engelska för att nå ut till en större målgrupp. Även denna information borde vara samordnad med övrig information som ska ges av myndigheter och på exempelvis samt Flytta. Åtgärder för att motverka att systemet för arbetskraftsinvandring missbrukas Utöver att det saknas bra information om arbetskraftsinvandrares rättigheter och skyldigheter har det framkommit att många arbets- kraftsinvandrare inte vet vart de ska vända sig om de upplever pro- blem. Det har framförts att det behövs ett ställe/en kontakt dit man kan hänvisa arbetskraftsinvandrare. Av redogörelsen ovan framkom- mer att flera myndigheter redan har en tipsfunktion på sin hemsida dit den som vill tipsa om något missförhållande kan vända sig. Många aktörer pekar dock på att utsatta personer ofta är rädda för att vända sig till myndigheterna och att det är därför så få fall kommer till myndigheternas kännedom. I anmäls missförhållande till den aktuella myndigheten. Myndigheterna har dock ett utbrett samarbete mellan sig och ärenden hanteras inom den gemensamma a-krim- satsningen. Information kan därför utbytas och ärenden överlämnas mellan de olika myndigheterna inom satsningen. I promemorian Myndigheter i samverkan mot arbetslivskrimi- nalitet32 konstaterades att en myndighetsgemensam tipsingång inte kan bli tillräckligt effektiv så länge som möjligheten att vidare- befordra inkomna tips till andra myndigheter begränsas av nuva- rande regelverk. Inte heller utredningen bedömer att det bör skapas en myndighetsgemensam tipsfunktion.