sou · H9B323 · 2022-01-01 00:00:00 — 2.en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper, 3.en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, 4.en god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens, och 5.bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet. Även i andra ärenden enligt denna lag ska hänsyn tas till de intressen som anges i första stycket 1–5. Vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked enligt denna lag ska bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till 1.människors hälsa och säkerhet, 2.jord-, berg- och vattenförhållandena, 3. möjligheterna att 3. möjligheterna att ordna trafik, vattenförsörjning, trafik och främja transport- avfallshantering, elektronisk kom- effektivitet, ordna vattenförsörj- 2Senaste lydelse 2018:636. munikation samt samhällsservice i ning, avlopp, avfallshantering, samhällsservice i övrigt, 4.möjligheterna att förebygga vatten- och luftföroreningar samt bullerstörningar, och 5.risken för olyckor, översvämning och erosion. Bebyggelse och byggnadsverk som för sin funktion kräver tillförsel av energi ska lokaliseras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till energiförsörjningen och energihushållningen. Vid planläggning, i ärenden om bygglov och vid åtgärder av- seende byggnader som inte kräver lov enligt denna lag ska bebyg- gelse och byggnadsverk utformas och placeras på den avsedda mar- ken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till 1.stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på plat- sen och intresset av en god helhetsverkan, 2.skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot trafik- olyckor och andra olyckshändelser, 3.åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa verk- ningarna av stridshandlingar, 4.behovet av hushållning med energi och vatten och av goda klimat- och hygienförhållanden, 5.möjligheterna att hantera avfall, 6. trafikförsörjning och beho- 6. behovet av en transport- vet av en god trafikmiljö effektiv trafikförsörjning och en 7.möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienter- ingsförmåga att använda området, och 8.behovet av framtida förändringar och kompletteringar. Första stycket gäller också i fråga om skyltar och ljusanordningar. Vid planläggning och i andra ärenden samt vid åtgärder avseende byggnader som inte ingår i ett ärende enligt denna lag ska bebyg- gelseområdets särskilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden skyddas. Ändringar och tillägg i bebyggel- sen ska göras varsamt så att befintliga karaktärsdrag respekteras och tillvaratas. 1. gator, vägar och mobilitets- åtgärder, Vid planläggning enligt denna lag ska hänsyn tas till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns 1. gator och vägar, 3.parker och andra grönområden, 4.lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse, och 5.möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kom- mersiell service. Kommunen ska med en detaljplan pröva ett mark- eller vatten- områdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera karaktär, omfattning eller inver- karaktär, omfattning eller inver- kan på omgivningen, till behovet kan på omgivningen, till behovet av samordning eller till förhål- av samordning, transporteffek- landena i övrigt, tivitet eller till förhållandena i 2.en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang med hänsyn till den fysiska miljö som åtgärden ska genomföras i, till åtgärdens karaktär eller omfattning eller till förhållandena i övrigt, 3.ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om bygg- nadsverket kräver bygglov eller är en annan byggnad än en sådan som avses i 9 kap. 4 a §, och a) byggnadsverket eller dess användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande, eller b) byggnadsverket placeras i närheten av en verksamhet som om- fattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, och 4.en åtgärd som kräver bygglov vid nyetablering av en verksam- het som omfattas av lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Trots första stycket 3 krävs det ingen detaljplan om byggnads- verket kan prövas i samband med en prövning av ansökan om bygg- lov eller förhandsbesked och varken byggnadsverket eller dess användning kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I en detaljplan får kommunen bestämma markreservat för så- dana trafik- och väganlägg- ningar, energianläggningar, an- ordningar för elektroniska kom- munikationsnät och ledningar som behövs för allmänna ända- mål. I en detaljplan får kommunen bestämma 1. de krav i fråga om att ordna 1. de krav i fråga om att ordna och lossning som behövs med med hänsyn till 8 kap. 9 § första 8 kap. 9 § första 2. placeringen och ningen av parkeringsplatser, och ningen av mobilitetsåtgärder, 3. att viss mark eller vissa 3. att viss mark, eller vissa byggnader inte får användas för byggnader inte får användas för åtgärder enligt första punkten. I en detaljplan får kommunen bestämma att lov eller startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens använd- ning endast får ges under förutsättning att 3Senaste lydelse 2014:902. 1.en viss anläggning för trafik, energi- eller vattenförsörjning eller avlopp, som kommunen inte ska vara huvudman för, har kom- mit till stånd, 2.en mobilitetsåtgärd som kom- munen inte ska vara huvudman för har säkerställts, 2. ett visst byggnadsverk på 3. ett visst byggnadsverk på tomten har rivits, byggts om, tomten har rivits, byggts om, flyttats eller fått den ändrade flyttats eller fått den ändrade användning som anges i planen, användning som anges i planen, 4. markens lämplighet för be- 5. markens lämplighet för be- byggande har säkerställts genom byggande har säkerställts genom avhjälpts eller en skydds- eller avhjälpts eller en skydds- eller säkerhetsåtgärd har vidtagits på säkerhetsåtgärd har vidtagits på ler har vidtagits. ler har vidtagits. Planbeskrivningen ska innehålla en redovisning av 3.hur planen är avsedd att genomföras, 4.hur planen uppfyller kraven på transporteffektivitet som avses i 2 kap. 3 §, 4. de överväganden som har 5. de överväganden som har legat till grund för planens ut- legat till grund för planens ut- formning med hänsyn till mot- formning med hänsyn till mot- stående intressen och planens stående intressen och planens 4Senaste lydelse 2015:668. 5. om planen 6. om planen den i så fall gör det och skälen för den i så fall gör det och skälen för Planbeskrivningen ska innehålla det illustrationsmaterial som behövs för att förstå planen. Av redovisningen enligt första stycket 3 ska framgå de orga- nisatoriska, tekniska, ekonomiska och fastighetsrättsliga åtgärder som behövs för att planen ska kunna genomföras på ett samordnat och ändamålsenligt sätt samt vilka konsekvenser dessa åtgärder får för fastighetsägarna och andra berörda. Vidare ska det framgå om kom- munen avser att ingå exploateringsavtal eller genomföra markanvis- ningar, dessa avtals huvudsakliga innehåll och konsekvenserna av att planen helt eller delvis genomförs med stöd av ett eller flera sådana avtal. Ett exploateringsavtal får avse åtagande för en byggherre eller en fastighetsägare att vidta eller finansiera åtgärder för anläggande av gator, vägar och av andra allmänna platser och av anläggningar för vattenförsörjning och avlopp och andra åtgärder. Åtgärderna ska vara nödvändiga för att detaljplanen ska kunna genomföras. Ett exploateringsavtal får om- fatta mobilitetsåtgärder och mobi- litetstjänster. Ett exploateringsavtal får omfatta medfinansieringsersättning, under förutsättning att den väg eller järnväg som kommunen bidrar till medför att den fastighet eller de fastigheter som omfattas av detaljplanen kan antas öka i värde. Byggherrens eller fastighetsägarens åtagande ska stå i rimligt förhållande till dennes nytta av planen. 5Senaste lydelse 2017:181. En obebyggd tomt som ska bebyggas ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Tomten ska ordnas så att 1.naturförutsättningarna så långt möjligt tas till vara, 2.betydande olägenheter för omgivningen eller trafiken inte upp- kommer, 3.det finns en lämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt anordningar som medger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på framkomlighet för utryckningsfordon, 4. det på tomten eller i när- 4. det på tomten eller i när- heten av den i skälig utsträck- heten av den i skälig utsträck- ning finns lämpligt utrymme för ning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av 5.personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska kunna komma fram till byggnadsverk och på annat sätt använda tomten, om det med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt inte är orimligt, och 6.risken för olycksfall begränsas. Om tomten ska bebyggas med byggnadsverk som innehåller en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet, ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och ute- vistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering enligt första stycket 4, ska man i första hand ordna friyta. Det som gäller i fråga om ut- Det som gäller i fråga om ut- rymme för mobilitetsåtgärder och och lossning och om friyta i 9 § om friyta i 9 § första stycket 4 och andra stycket ska i skälig stycket ska i skälig utsträckning utsträckning också tillämpas om också tillämpas om tomten är tomten är bebyggd. Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för mål och ärenden som har påbörjats före och mål och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant mål eller ärende till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 1.3Förslag till förordning (202X:XX) om mobilitetskartläggning 1 § Denna förordning är meddelad med stöd av 11 §§ lagen (202X:XX) om mobilitetskartläggning. 2 § Termer och uttryck som används i denna förordning har samma betydelse som i lagen (202X:XX) om mobilitetskartläggning. 3 § Fastigheter enligt 2 § lag (202X:XX) om mobilitetskart- läggning är fastigheter med fler än 30 bostadslägenheter och fastig- heter med verksamheter som har mer än lokalyta. 4 § Mobilitetskartläggning enligt 6 § andra stycket lag (202X:XX) om mobilitetskartläggning ska ges in till . Innehåll och tillgång till mobilitetskartläggning 5 § får meddela föreskrifter om de skyldigheter som anges i 6 och 7 §§ lagen (202X:XX) om mobilitetskartläggning. Tillsyn och skyldighet att lämna uppgifter 6 § ska utöva tillsyn över att lagen (202X:XX) om mobi- litetskartläggning och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs. Denna förordning träder i kraft 2Utredningens uppdrag och arbete 2.1Uppdrag om samordning för ökat och hållbart bostadsbyggande Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att underlätta samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt kom- plexa planeringsförutsättningar och direktiv för Samordning för ökat och hållbart bostadsbyggande (dir. 2017:126). Syftet med uppdraget är att underlätta planeringsprocesser för att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. Utredningen har antagit namnet Sam- ordning för bostadsbyggande. I uppdraget ingick bland annat att analysera för- och nackdelar med en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transport- planer i detaljplanering för nyetablering av bostäder enligt (2010:900), PBL. Denna del av uppdraget redovisades i betänkandet Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17). Utredningens slutsatser var bland annat att det finns starka skäl att föra frågan vidare om nya och bättre verktyg för en integrerad bebyggelse- och transportplanering. (Se vidare kapitel 3). Utredningens uppdrag i övrigt enligt direktiv beslutade slutredovisades . Utredningens uppdrag och arbete 2.1.1Tilläggsdirektiv om stärkt planering för en hållbar utveckling Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir 2020:15, bilaga 1) till utredningen för bostadsbyg- gande om stärkt planering för hållbar utveckling. Uppdraget ska enligt tilläggsdirektiv om förlängd utredningstid redovisas (dir 2020:121, bilaga 2). Uppdraget enligt direktiven är att se över delar av PBL för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transport- effektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt ut- veckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar för en samhälls- planering som främjar hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. I uppdraget ingår att lämna nödvändiga författnings- förslag. Detta betänkande har tagits fram . På grund av coronapandemin har utredningsarbetet be- drivits och möten genomförts på distans. Utredningens arbete med uppdraget har innehållit följande arbetsmoment: •Kunskapsinhämtning av problem- och målbild •Kartläggning och analys av regelverk och praxis •Inventering och analys av tidigare och aktuella utredningar inom området •Dialog med representanter för Kommuner och Regio- ner, SKR, kommuner, regioner, experter, forskning och bransch- organisationer •Framtagande av kompletterande kunskapsunderlag •Analys och resonemang om alternativa förslag Utredningens uppdrag och arbete Utöver de kontakter som tagits i enlighet med direktiven (se kapitel 3) har utredningen inhämtat ytterligare underlag genom sam- råd med experter inom samhällsplanering, juridik och fastighets- förvaltning. Utredningen har också tagit del av forskning om parkerings- reglering genom följande två forskningsprojekt: •Projektet parkeringsnormer vilket bedrivs av SKR, i samarbete med , –. Syftet är att undersöka förhållandet mellan användande och behov av parkering och parkeringsnormer i mindre och mellan- stora stadskärnor. •Projektet – Kommunala parkeringsstyrmedel bedrivs av IVL –2022 och finan- sieras av . Syftet är att analysera och utveckla parkeringsstyrmedel för att avsevärt öka kommuners rådighet och möjlighet att påverka och styra bilinnehav och bilanvändning för energieffektiva städer. Vidare har utredningen uppdragit åt Trivector att ta fram en för- djupad analys av samverkan om mobilitetsåtgärder i , och . Företaget har också uppdragits att genomföra enkätundersökningar riktade till ett urval svenska kom- muner, byggherrar och mobilitetstjänsteleverantörer om samverkan när det gäller mobilitetsåtgärder, samt att göra en internationell jäm- förelse mellan några olika länder när det gäller samverkan om mobili- tetsåtgärder. Resultatet av enkätundersökningarna och den inter- nationella jämförelsen återfinns i bilaga 6–9 i detta betänkande. En kort redovisning av resultaten finns även i kapitel 7. Ytterligare kunskapsunderlag om parkering och parkeringstal i detaljplan och bygglov har tillförts utredningen genom uppdrag till Trafikutredningsbyrån. Därtill har Spacescape uppdragits att redogöra för kunskapsläge, verktyg och exempel när det gäller samband mellan bebyggelse- planering och trafikalstring. Företaget har också försett utredningen med kunskapsunderlag om gators omvandling inom EU till så kal- lade multimodala gator som en åtgärd för ökad transporteffektivitet. Utredningen har också tagit del av en presentation av rapporten för parkering och nya bostäder som Utredningens uppdrag och arbete tagits fram av organisationerna Fastighetsägarna , och . Syftet med rapporten är att belysa hur parkering påverkar markanvändningen, bostads- byggandet, fastighetsförvaltningen, hyresgäster och miljö i . 2.3Begrepp som används i betänkandet 2.3.1Nyckelbegrepp i utredningens direktiv Enligt direktiven ska utredningen ”se över delar av plan- och bygg- lagen (2010:900), PBL, för att dels stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter, dels utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stads- miljöer”. I arbetet med betänkandet har vi utgått från de nyckel- begrepp som används i direktiven och som framgår av bland andra följande formuleringar: •”transporteffektiv samhällsstruktur med sammanhållen bebyg- gelse”, •”förbättrad tillgänglighet för gång-, cykel- och kollektivtrafik, större andel elfordon och andra fordon med låga utsläpp samt effektivare och mer samordnade godstransporter”. Vi har därtill införlivat begreppet mobilitet, med anledning av dess utbredda användning inom transport- och samhällsplanering. Reso- nemang och förslag som rör begreppet har avvägts mot direktivens centrala formuleringar. I följande avsnitt redovisar vi hur begreppet används i detta betänkande. Begreppet transporteffektivitet behand- las i kapitel 5. I bilaga 3 redovisas samlat användningen av vissa övriga begrepp som används i betänkandet. 2.3.2Utredningens användning av begreppet mobilitet definierar mobilitet som rörlighet – oavsett vad eller vem som rör sig i vilken riktning eller dimension. Utredningen har därför valt att använda just begreppet mobilitet som samlingsbegrepp inom transport- och samhällsplanering. Utredningens uppdrag och arbete föreslår även att några nya begrepp och uttryck med utgångspunkt från begreppet mobilitet införs i nya bestämmelser i . Skälen för att använda mobilitet som samlingsbegrepp är flera. Dels är det ett övergripande neutralt begrepp som innebär rörlighet på fler plan än de fysiska. Dels spelar digital infrastruktur och digitala system en allt större roll för mobiliteten i samhället. Begreppet om- fattar därmed nya och framtida transportlösningar och signalerar ett nytt synsätt på hur människor förflyttar sig i linje med samhällets behov av omställning. Utredningen anser att begreppet mobilitet bör användas övergri- pande och balanseras mot andra mer välbekanta begrepp i de fall dessa är lika tydliga och där traditionella begrepp – till exempel resande, transporter eller förflyttning – säger mer i det specifika samman- hanget. Begreppet bör också användas värdeneutralt och i sin grund- läggande betydelse, det vill säga rörlighet. Genom att lägga till olika adjektiv kan begreppet förtydligas och anpassas – hållbar mobilitet, smart mobilitet och delad mobilitet. Vi använder också begreppet lik- värdig mobilitet, med vilket vi avser likvärdiga förutsättningar för olika trafikslag, exempelvis gång-, cykel-, kollektiv- och biltrafik. Ytterligare utgångspunkter för utredningens val att använda begreppet mobilitet framgår av bilaga 4. Begreppet mobilitet i sammansatta ord Utredningen har valt att använda begreppet mobilitet i de samman- satta orden mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster. Innebörden av dessa ord redovisas utförligt i kap. 11. 3Andra utredningar inom området och dialog med berörda aktörer 3.1Andra statliga utredningar inom området Enligt utredningsdirektiven ska vi beakta vad som framkommit av tidigare utredningar inom området och remissynpunkter på dessa. Utredaren ska också förhålla sig till och ha en dialog med pågående utredningar och myndigheter som har uppdrag av betydelse för uppdraget. Ett stort antal statliga utredningar har haft uppdrag av betydelse för det här aktuella uppdraget. Det är omöjligt att fånga in samtliga dessa i vår redovisning. Frågor om samhällsplanering griper in i många olika ämnesområden. Vi har beaktat vad som framkommit av föl- jande utredningar i de delar som har ansetts vara relevanta. •SOU 2005:51: Bilen, biffen, bostaden – Hållbara laster – smartare konsumtion. Betänkande av Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion – för hushållen. •SOU 2006:109: Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering. •SOU 2012:91: Ett effektivare plangenomförande. •SOU 2013:34: En effektivare plan- och bygglovsprocess. Betän- kande av . •SOU 2013:84: Fossilfrihet på väg. Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik. •SOU 2015:59: En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Betänkande av Bostadsplaneringskom- mittén. •SOU 2015:88: Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Betänkande av Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. •SOU 2016:21: Ett klimatpolitiskt ramverk för . Delbetän- kande av Miljömålsberedningen •SOU 2017:22: Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. Betänkande av Utredningen cirkulär eko- nomi. •SOU 2017:64: Detaljplanekravet. Delbetänkande av Översikts- planeutredningen. •SOU 2018:16: Vägen till självkörande fordon. Slutbetänkande av Utredningen om självkörande fordon på väg. En utvecklad översiktsplanering. Att underlätta efterföljande planering. Delbetänkande av Översiktsplaneutred- ningen •SOU 2018:67: Ett snabbare bostadsbyggande. Betänkande av Bygg- rättsutredningen. •SOU 2018:86: Verkställbarhet av beslut om lov. •SOU 2019:9: Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Delbetänkande av Översiktsplaneutred- ningen. •SOU 2019:17: Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stads- utveckling. Betänkande av Samordning för bostadsbyggande •SOU 2020:22: Motorfordonspooler – på väg mot ökad delning av motorfordon. •SOU 2020:25: Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Betänkande av Utredningen om ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . •SOU 2020:75: Bygg och bo till lägre kostnad – förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet. Slutbetänkande av Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggande. I ovan nämnda utredningar finns resonemang som berör vårt upp- drag i form av klargöranden av problematiken i frågorna och i vissa fall målkonflikter och olika synsätt. Betydelsen av att samhället planeras för en minskning av fossil- bränsledriven fordonstrafik återkommer. Behovet av mer attraktiva och tillgängliga städer där behovet av bilanvändning minskar är också återkommande argument. Några utredningar tar upp vikten av att tillgänglighet till bilpooler ökar och att kommuner kan avsätta mark och tillhandahålla parkeringsplatser för bilpooler i attraktiva lägen. Behovet av samordning mellan olika planeringsnivåer och sek- torövergripande planering är en annan aspekt som betonas, liksom betydelsen av samordning på nationell nivå och ett brett samarbete mellan kommuner. En omständighet som framhåller i myndighetens remiss- var på delbetänkande Ett klimatpolitiskt ramverk för är att fysiska strukturer kan underlätta och främja klimatsmart beteende och att gestaltningskvalitet bidrar till hållbarhet. En klimat- smart struktur kännetecknas enligt verket av en fysisk miljö med hög attraktionskraft och närhet till ett brett utbud av samhällsfunktioner. Det framkommer även att det finns ett stort behov av effektiv markanvändning i stadsmiljön och vikten av att den smarta och upp- kopplade staden främjar gång-, cykel- och kollektivtrafik. Behovet av effektivitet i planprocessen tas upp av flera utredningar utifrån olika perspektiv, där kostnads- och resurskrävande detaljplanering utgör en återkommande fråga. Den ställs mot vikten av att detalj- planer samordnar komplexa markanspråk till en helhet, bland annat av miljöskäl. Det framförs att nationell vägledning kan behövas för kommunerna i deras dialog med byggherrar och fastighetsägare. Vidare diskuteras om kommunerna ska behålla det övergripande an- svaret för planläggning. diskuterar privat initiativrätt med större möjlighet för enskilda att samråda om ett förslag till detaljplan och få det behandlat av kommunen. (Se vidare avsnitt 8.4.5). Regeringen föreslår att en privat initiativrätt ska in- föras i . Förslaget, med ändringar i plan- och bygglagen för att förenkla arbetet med att ta fram detaljplaner, över- lämnades till Lagrådet .