sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Sveriges Konstföreningars yttrande över betänkandet SOU 2018:23 Konstnär – oavsett villkor? /4a601f/contentassets/6fc336ca8ac649 d5b149b8933592c7db/sveriges-konstforeningar.pdf. SVT (2021). Hemmakultur i SVT – vill visa hopp. arkiv/nyhetsarkiv/2021-03-02-hemmakultur-i-svt---vill-visa- hopp.html. Säätiöt ja rahastot (2021). /sv/ stiftelsernas-stod. TCO (2020). Remissvar på Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen, SOU 2020:37. /globalassets/2020/ rapporter/tco-remissvar-sou-2020.37.pdf. (2020). Restrender före och efter . https:// /kampanjer/stora-turismpriset/restrender-fore- och-efter-corona.html. (2021). Kreametern – Statistik. statistik/kulturella-och-kreativa-naringar/kreametern--- TV4 (2020). Se upp för Jönssonligan får premiär på C . (2021b). International year of creative economy for sustainable development. biografnätverk (2020). Se filmen om hemma & stötta en #BioNäraDig. /stotta-din- lokala-biograf-se-greta/. (2021). Svenska politiker sneglar avundsjukt på dansk modell. , . /svenska-politiker-sneglar-avundsjukt-pa-dansk- modell. Amréus, L.; , A.; , K.; , J. och , K. (2021). Digitalisera kulturarvet för demokratins skull. , . /debatt/digitalisera- kulturarvet-for-demokratins-skull/. Edenborg, C. (2018). Den vikande kritiken. , . /kultur/a/A2Pv95/den- vikande-kritiken. , A. med flera (2021). Kunskap om vår historia riskerar att förloras för alltid. , . /debatt/kunskap-om-var-historia-riskerar-att-forloras- for-alltid/. Färlin, J. (2020). Så blir operan med pandemins utmaningar. , . /kultur/sa-blir-operan- med-pandemins-utmaningar/. (2018). Så lyckas man med digitala prenumerationer. Resumé, . /kommunikation/media /sa-lyckas-man-med-digitala-prenumerationer/. (2010). : Access har gett många nya jobb. , . 3477753. (2019). E-böcker populära men dyra – biblioteken tvingas köpa färre vanliga böcker. , . /nyheter/lokalt//allt-fler-lanar-e- bocker-men-det-kostar-for-biblioteken. (2021). Beskedet: Publikrestriktionerna förlängs för konserter och teater. , . /kultur/folkhalsomyndighetens-besked-om-uteblivna- lattnader-ror-upp-i-kulturbranschen. (2021b). Donnez gör digital dansbandssuccé – Har nått två miljoner visningar. (2020). Digitala konserter lockar: ”Mångdubbelt fler tittare”. , . /digitala- konserter-lockar-mangdubbelt-fler-tittare. Återstart för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin En särskild utredare ska, med anledning av covid-19-pandemin, sam- manfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. Syftet är att bidra till att skapa goda förutsättningar för kultursektorns återstart och utveckling samt möjliggöra att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av landet. •analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultur- sektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen, •synliggöra nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etable- rats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till att nå de nationella kulturpolitiska målen och vid behov föreslå åtgärder för att stärka sådana initiativ, och •identifiera strukturella problem inom landets kultursektor och kul- turella infrastruktur som har synliggjorts till följd av pandemin och vid behov föreslå åtgärder för att stärka kultursektorns hållbarhet. Uppdraget ska redovisas . Pandemins effekter på kulturlivet i Kultur förenar oss, skapar sammanhang, vidgar perspektiv och in- spirerar till nya tankar. Kultur är det som gör oss till människor. De övergripande nationella målen för kulturpolitiken är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefri- heten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla sam- hällets utveckling. Ett livskraftigt kulturliv och en stabil infrastruk- tur för kultur över hela landet, som är tillgänglig för alla, är en viktig del av välfärden i ett demokratiskt och hållbart samhälle. ska vara en kulturnation att räkna med. Med pandemins intåg i världen utmanas kulturliv i grun- den och därmed det svenska välfärdssamhället. Kulturupplevelser bygger ofta på att människor träffas och tar del av eller utövar kultu- rella verksamheter tillsammans. Den professionella och affärsmäs- siga hållbarheten grundar sig därmed på att människor kan samlas. Möjligheten att samlas är begränsad genom förord- ningen (2020:114) om förbud mot att hålla allmänna sammankoms- ter och offentliga tillställningar, lokala föreskrifter som meddelats av länsstyrelserna och föreskrifter, rekommenda- tioner och allmänna råd. Kulturens förutsättningar har kraftigt be- gränsats genom de restriktioner som har varit nödvändiga under pandemin. Människors ändrade beteenden till följd av restriktionerna har slagit hårt mot många kulturverksamheter. Sannolikt kommer detta att påverka kultursektorn och även efter att restriktionerna har hävts. Minskat utbyte och samarbete såväl natio- nellt som internationellt har påverkat och fortsätter att påverka det konstnärliga eller kunskapsmässiga innehållet. Det finns en risk att delar av kultursektorn slås ut. Kultursverige är ett kulturellt ekosystem, en väv av kulturskapande som utgörs av små och stora arrangörer, som arrangerar konserter, festivaler, scenkonst, filmvisningar, utställningar och mycket annat. Musik, mode, design, digitala produkter och upplevelser framställs inom de kreativa näringarna. Det är stora och små aktörer, allt från konserter som drar publik i tiotusental till små fristående grupper och frilansande aktörer. Såväl de stora evenemangsarrangörerna som de kommersiellt småskaligt drivna arrangörerna, institutionerna och aktörerna är viktiga för kulturlivets mångfald. Innan pandemin bröt ut fanns det cirka 128 000 verksamheter inom kulturella och kreativa näringar i . Drygt 146 000 personer är anställda inom sektorn. Sektorns bidrag till BNP var eller 3,1 pro- cent . En stor del av svenskt kulturliv är inte och har aldrig varit offentligt finansierad, utan har stått på egna ben. rapporterade att omständigheterna är tuffa för områdena kultur, nöje och fritid. Av rapporten framgår att månads- deklarationerna för maj månad 2020 jämfört med motsvarande månad 2019 visade på en nedgång i omsättningen inom kultur, nöje och fritid . Motsvarande siffra för juni var . Bland de delar av branschen som tappade mest i omsättning fanns konstnärlig och kulturell verksamhet, med en nedgång på . De tidiga indikationerna för arbete utfört tyder även på en minskning om i lönesumma och i antalet anställda jämfört med samma månad föregående år inom om- rådet kultur, nöje och fritid. En konsekvens av pandemin är att nationella, regionala och lokala kulturinstitutioner, i såväl ideell, kommersiell som i offentlig regi, har fått kraftigt minskade intäkter. Den fria kultursektorns, enskilda konstnärers och ideella krafters inkomstmöjligheter har försämrats avsevärt eller upphört helt, som det t.ex. blivit tydligt att många kulturaktörer har svårigheter att ta del av de offentliga trygg- hetssystemen. Även arrangörsledet, som har en stor betydelse för att kultur ska nå ut i hela landet och för konstnärernas arbetsmarknad, brottades redan innan pandemin med utmaningar kopplat till exem- pelvis minskat föreningsengagemang och minskad köpkraft. riskerar betydande delar av kulturens infrastruktur med verksam- heter runt om i landet att försvinna till följd av pandemins konse- kvenser. Det hotar även vården av vårt gemensamma kulturarv och dess samlingar. Utvecklingen inom kultursektorn till följd av pande- min får också en negativ inverkan på andra samhällssektorer, som besöksnäringen och möjligheten till hållbar regional utveckling i alla delar av landet. Detta eftersom kulturlivet inte bara förverkligar vik- tiga ambitioner om bildning och kultur, utan också tillför konkreta värden av stor vikt för tillväxt, näringsliv, sysselsättning, innovation och ekonomisk utveckling. Den pågående krisen inom kultursektorn påverkar oss som land. Den påverkar allas vår möjlighet att delta i och ta del av kultur och Det finns därför skäl att låta en särskild utredare se över pandemins inverkan på kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa samt vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsätt- ningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. Utredaren bör förhålla sig till de åtgärder som har vidtagits för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för kultursektorn. •sammanfatta de konsekvenser som pandemin inneburit och allt- jämt innebär för kultursektorn, lokalt, regionalt och nationellt, och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. Uppdraget att återstarta och utveckla kulturlivet under och efter pandemin Vilka insatser behövs? Pandemin har allvarligt påverkat kultursektorn. För att bärande delar av kulturlivet ska kunna överleva och återstarta efter pandemin har regeringen vidtagit en rad särskilda insatser för att mildra de ekono- miska konsekvenserna för kultursektorn och regeringen fortsätter att följa utvecklingen inom området. har pandemin också, som alla kriser, inneburit lärdomar och nya initiativ. En återstart och återhämtning av kulturlivet innebär inte bara en möjlighet att repa- rera det som gått sönder, utan också en möjlighet att tänka nytt och stimulera till ett mer hållbart kulturliv genom en kulturpolitik som når närmare de kulturpolitiska målen i fråga om tillgänglighet, del- aktighet, kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet. Målet är ett samhälle där kulturen är en stark och oberoende kraft i samhälls- utvecklingen. De enskilda kulturskaparna tillhör kulturlivets absoluta funda- ment och att kulturskapare kan arbeta under rimliga villkor är därför en förutsättning för ett vitalt kulturliv. En livskraftig kultursektor som människor vågar satsa på yrkesmässigt skapar även förutsätt- ningar för andra svenska näringar, som export- och besöksnäringen. Att delta i kulturlivet skapar även värden som välbefinnande och gemenskap. Kulturlivets betydelse framhålls även i FN:s konvention om barnets rättigheter (), som bland annat lyfter fram barnets rätt att till fritt och till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet. Kultursektorn står i och med krisen inför ett bety- dande kompetenstapp som riskerar att ha en negativ inverkan på fram- tida möjligheter att uppnå de nationella kulturpolitiska målen. För kulturens återstart och samhällets långsiktiga välmående är det vik- tigt att de kulturella kompetenserna finns kvar inom kulturområdet. Kulturens infrastruktur och möjligheten att ta del av kultur skil- jer sig åt i olika delar av landet. Förutsättningarna för att återstarta, återhämta och utveckla kulturlivet ser därför olika ut. Det finns där- för ett behov att i analyser och förslag ta hänsyn till kultursektorns skilda förutsättningar i olika delar av landet. Flera länder, däribland , har vidtagit åtgärder för att skydda och stimulera kulturlivet. Det finns därför ett värde i att också analy- sera hur närliggande länder hanterat pandemins konsekvenser för kultursektorn i syfte att identifiera goda exempel. •analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig och vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultur- sektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen, •föreslå hur kompetens kan utvecklas och säkras samt bidra till verksamhetsutveckling inom kulturområdet under krisen, •i ovanstående analyser och förslag ta särskild hänsyn till kultur- sektorns skilda förutsättningar i olika delar av landet, och •ge exempel på insatser för kulturlivets överlevnad och återstart i länder i närområde. Utredaren ska inte lämna förslag som berör skatteområdet. Nya sätt att tillgängliggöra kultur Av de nationella kulturpolitiska målen framgår att alla ska ha möj- lighet att delta i kulturlivet. Kultur ska vara tillgänglig för alla i hela . Under pandemin har flera nya och kreativa initiativ utveck- lats för att tillgängliggöra kultur, bland annat i digital form. initiativ har resulterat i positiva effekter som att fler än har kunnat ta del av ett specifikt evenemang, att nya målgrupper har nåtts, att nya former för delaktighet utvecklas och att ett bredare innehåll har kunnat erbjudas. Vid sidan av att politiken ska sträva efter att återstarta kulturlivet efter pandemin ska också de nya initiativ och lärdomar som till- kommit runt om i under krisen tas till vara, så att kulturlivet kan komma starkare ur pandemin. Dessa initiativ kan ha potential att möjliggöra ett bredare utbud av kultur som når fler människor. •synliggöra nya initiativ för att tillgängliggöra kultur som har etablerats eller utvecklats under pandemin och som har potential att positivt bidra till kultursektorns strävan att nå de kulturpoli- tiska målen, och •vid behov föreslå åtgärder för att stärka initiativen. Ökad hållbarhet i kultursektorn En robust och livskraftig infrastruktur för kulturlivet är viktig för att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. ska vara en kulturnation med ett fritt och vitalt kulturliv som står stadigt även i kris. Den pågående pandemin har blottlagt strukturella problem inom kultursektorn. Många av dem som drabbades först och hårdast är aktörer som redan tidigare hade en svag ställning. Befintliga brister har förstärkts och accentuerats. Pandemin har på detta sätt synlig- gjort strukturella problem som fanns redan före krisen, rörande t.ex. konstnärers villkor, digitaliseringsfrågor och upphovsrätt. Exempel- vis är utsattheten stor inom den betydande andel av kulturlivets aktö- rer som verkar som frilansare, egenföretagare och kombinatörer. Denna mångfald av små aktörer bär upp kulturlivet, men många har sett sin försörjning försvinna eller minska kraftigt, och därtill har det blivit tydligt att många kulturaktörer har svårigheter att ta del av de offentliga trygghetssystemen. Många kulturverksamheter bedrivs inte i första hand i vinstsyfte och har små marginaler. De saknar ekono- misk buffert och ett intäktsbortfall får därför snabbt negativa effek- ter för både kulturutövare och kulturverksamheter. osäkerheter i branschen kan leda till kompetensförluster genom att många söker sig till andra branscher och yrken. Kulturlivets aktörer har också uppmuntrats att i större utsträckning söka sin finansiering genom betalande publik. Detta är en positiv utveckling men kan i många fall även innebära att verksamheterna är sårbara för publikförluster. Detta har särskilt drabbat verksamheter som helt eller i huvudsak finansieras av entré- avgifter eller biljettförsäljning och verksamheter som har en stor andel utländska besökare. Detta som intressanta eller unika besöksmål som museer och kulturmiljöer är en drivande kraft i besöks- näringen. Tillgången till digitalt förmedlad kultur ökar stadigt, men ger inte alltid intäkter till kulturaktörer. Kultursektorn brottas, liksom många andra sektorer, med svårigheterna att hitta fungerande betalmodeller och att få acceptans för att det digitala utbudet inte alltid kan vara gratis. Konstnärers möjlighet att verka professionellt påverkas i grunden då digitaliseringen i vissa fall innebär att konstnärers möjlig- heter att få betalt för sina prestationer försämras. Upphovsrätten är en grundläggande rättighet för kulturskapare och rättighetshavare. För verksamheter som erbjuder tillgång till sitt utbud eller sina föremål digitalt uppstår kostnader när t.ex. upphovsrätts- ersättningar ska betalas. kvarstår kostnaderna för de fysiska samlingar som kulturarvsinstitutionerna förvaltar och som intäkter i samband med fysiska besök också har bidragit till att finansiera. Mer digitala samlingar innebär även ytterligare kostnader för bevarande. Flera av dessa problem är väl kända och behandlas inom ramen för pågående processer. Det nya EU-direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (direktiv [EU] 2019/790), vilket för när- varande genomförs, behandlar exempelvis möjligheten för rättsinne- havare att få betalt för användning på internet, liksom åtgärder för att stärka upphovsmäns och utövande konstnärers ställning. Men utifrån pandemins effekter finns risk att det skapas kvardröjande effekter som väsentligt kan ändra förutsättningarna för kultursek- torn. Exempelvis har barn och ungas möjlighet att delta i och ta del av kulturlivet på sin fritid och i skolan minskat under pandemin. Sammantaget finns således ett behov av att utifrån dessa nya förut- sättningar lyfta blicken och mer systematiskt och översiktligt analy- sera strukturella hinder och vid behov lämna förslag som kan stärka kultursektorns långsiktiga hållbarhet. •identifiera strukturella problem inom landets kultursektor och kulturella infrastruktur som har synliggjorts under pandemin, •identifiera eventuella kvardröjande effekter av pandemin som väsentligt kan påverka förutsättningarna för kultursektorn, och •vid behov föreslå åtgärder i syfte att stärka kultursektorns håll- barhet. Att föreslå ändringar i upphovsrättslagstiftningen utgör inte en del av utredarens uppdrag. Särskilt beakta pågående processer och kommande förslag Det pågår processer för att utveckla och stärka kul- tursektorn, bl.a. till följd av betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23). Utredaren ska särskilt beakta och i sina förslag ta hänsyn till pågående arbeten till följd av utredningens betänkande samt övriga relevanta processer och förslag inom olika politikom- råden som gemensamt kan bidra till att återstarta och utveckla kul- turlivet efter pandemin. Regeringen har även gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att göra en översyn av effekterna inom kulturområdet av covid-19- pandemin, som ska redovisas 2021. I upp- draget ingår att kartlägga hur landets kulturliv och kulturella infra- struktur i ideell, kommersiell och offentlig regi drabbats av pande- min. I uppdraget ingår även att kartlägga regeringens, berörda för- valtningsmyndigheters, regionernas och kommunernas insatser till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Även insatser och effekter inom andra samhällsområden bör beröras i den mån det är relevant (dnr Ku2020/02624 [delvis]). Kulturanalys har fått i uppdrag av att belysa pandemins effekter på kultur- sektorn i de nordiska länderna. Uppdraget ska avrapporteras . Dessa rapporter kan utgöra underlag för utredningens analys. Utredaren ska belysa de kortsiktiga och långsiktiga konsekvenserna av de förslag som lämnas. Även konsekvenser av alternativa förslag som övervägts ska belysas. De offentligfinansiella effekterna av de för- slag på åtgärder som lämnas ska beräknas. Om kostnader för det all- männa förväntas, ska förslag till finansiering redovisas. Konsekvens- beskrivningar ska göras utifrån ett mångfalds-, jämställdhets- och barnrätts- och ungdomsperspektiv. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom och inom EU. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med Myndigheten för kulturanalys. Ut- redaren ska bedriva sitt arbete öppet och i nära kontakt med rele- vanta aktörer inom det civila samhället samt den offentliga och pri- vata sektorn i hela landet. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Återstart för kulturen (Ku 2020:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en särskild utredare i uppdrag att, med anledning av covid- 19-pandemin, sammanfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa (dir. 2020:143). Uppdraget skulle redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Organisationer som utredningen haft en dialog med I listan nedan redovisas vilka organisationer utredningen har inter- vjuat och/eller organisationer som skriftligen inkommit med svar på utredningens frågor.1 De personer som vi har intervjuat har i merparten av fallen innehaft chefs- eller ledarpositioner i de organi- sationer de företräder. I vissa fall har vi intervjuat flera företrädare för en organisation i syfte att få kunskap om olika ansvarsområden. Ax – Kulturorganisationer i 1Frågorna har formulerats med utgångspunkt i utredningens direktiv och de kulturpolitiska målen och har övergripande handlat om covid-19-pandemins konsekvenser för kultursektorn, strukturella problem för kultursektorn som har synliggjorts under pandemin och förslag på åtgärder. Intervjuerna har anpassats efter informanternas respektive verksamhetsområden. Folkets Hus och Parker Genstartsteam for kultur- og idrætslivet, avdeling for kulturanalyse, Kungliga Dramatiska Teatern Live Nation Manegen Musikalliansen för kulturanalys Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Nordisk Kulturfond för hemslöjdsfrågor Orionteatern Region Region län Region i Regionteater Väst Statens centrum för arkitektur och design Statens kunstfond, Stiftelsen Dansens Hus Stiftelsen Svensk Industridesign Stiftelsen Stiftelser och fonder rf, Storsjöyran Storytel Streamingaktörerna Studieförbunden Supermarket Svensk Live Svensk Scenkonst Svenska artisters och musikers intresseorganisation () Regioners nätverk för regionala Unga tankar om musik Därutöver har ett stort antal organisationer och enskilda kontaktat utredningen med inspel kring ämnen som rör utredningen, däribland rapporter och annat underlag, samt i vissa fall lämnat förslag till insatser. 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen!