sou · H9B341 · 2022-01-01 00:00:00 — korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov, nämns inte heller denna typ av verksamhet i utredningens direktiv. Bestämmelserna i regelverket om tillfällig föräldrapenning gällande barn som omfattas av LSS bör dock ses över i ett sammanhang, vilket är en del i utredningens uppdrag som ska redovisas först . I sammanhanget konstaterar utredningen att korttidstillsyn inte är en sådan verksamhet som omnämns i 13 kap. 26 § SFB, där rätten att ta ut kontaktdagar regleras. Sammantaget anser utredningen att insatsen korttidstillsyn enligt LSS inte bör vara en sådan verksamhet som ska omfattas av nuvarande förslag. Det kan dock finnas skäl att återkomma i denna fråga i utredningens slutbetänkande. I utredningens direktiv anges specifikt att verksamhet i form av pedagogisk omsorg, som det finns bestämmelser om i 25 kap. 2 § skollagen, ska omfattas av utredningens förslag. En sådan typ av verksamhet kan bedrivas på ett flertal olika sätt men den vanligaste formen är familjedaghem. Vad gäller övriga verksamheter som nämns i avsnitt 3.4 och som regleras i 25 kap skollagen, dvs. öppen förskola (3 §) samt omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (5 §), anser utredningen att öppen förskola inte ska omfattas av förslaget. Skälet till det är att en vuxen person följer med barnet till denna typ av verksamhet. Verksamhet i sådan omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds bör dock omfattas. Om kommunen har bedömt att omsorg ska erbjudas en förälder får det förutsättas att kommunen har beaktat att barnet har ett behov av hjälp med vårdåtgärder som behöver tillgodoses. I likhet med öppen fritidsverksamhet är det då rimligt att det finns möjlighet till tillfällig föräldrapenning vid behov av medverkan i en introduktion av barnets hjälpbehov även i en sådan verksamhet. 5.2.5Barnets ålder och förmånstid Enligt regelverket om tillfällig föräldrapenning lämnas sådan ersättning i ett antal specifika situationer, till exempel vid barns födelse eller när ett barn har avlidit. Det finns även särskilda bestämmelser om barn som omfattas av LSS. I övrigt är regelverket uppbyggt kring barnets ålder. Rätt till ersättning kan då finnas i ett antal situationer så länge barnet inte har fyllt (13 kap. 16–20 §§ SFB). För barn som har fyllt 12 men inte kan ersättning i dessa situationer också beviljas, om barnet är i behov av särskild tillsyn eller vård (13 kap. 22 och 23 §§). Som redogjorts för ovan i avsnitt 5.1.2 har utredningen som utgångspunkt att förslaget ska passa in i systematiken i dagens regelverk och därför innebära så få ändringar som möjligt i detta. Utredningen anser därför att rätt till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen ska gälla för barn som inte har fyllt . På motsvarande sätt som gäller ska sådan rätt dock även finnas avseende barn som har fyllt 12 men inte som är i behov av särskild tillsyn eller vård. För dessa barn har det ansetts finnas ett fortsatt behov av rätt till ersättning när föräldern till exempel följer med vid ett läkarbesök. Det finns inte skäl att göra en annan bedömning i detta sammanhang. I fråga om förmånstid gäller för ovan nämnda åldersgrupper att tillfällig föräldrapenning i de flesta fall kan lämnas med totalt per barn och år (13 kap. 21 och 25 §§). Utredningen anser att detta även bör gälla i den nya ersättningsgrundande situationen. behov av längre eller upprepade insatser för att få barnets behov av hjälp med vårdåtgärder att fungera i den verksamhet som barnet ska vistas i har en förälder därmed goda förutsättningar att få sitt inkomstbortfall kompenserat av tillfällig föräldrapenning. Utredningen beaktar även att det skulle vara förenat med stora svårigheter att närmare precisera ett lämpligt antal dagar för hur länge tillfällig föräldrapenning ska kunna beviljas för den aktuella situationen, eftersom behovet av en förälders medverkan i en introduktion av barnets hjälpbehov varierar kraftigt beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Mot bakgrund av utredningens uppdrag att se över regelverket i stort, vilket ska redovisas först , konstaterar utredningen att det i slutbetänkandet kan finnas skäl att återkomma till vad som ska gälla i fråga om barnets ålder och förmånstid i denna situation. 5.2.6Gränsdragning mot möjligheten till föräldrapenning vid introduktion i vissa verksamheter enligt skollagen En särskild fråga som bör uppmärksammas i detta sammanhang är hur bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning med anledning av ett barns behov av hjälp med vårdåtgärder ska förhålla sig till bestämmelserna i 12 kap. 7 a § SFB. Enligt detta lagrum har en förälder rätt till föräldrapenning för att delta i ett barns introduktion i vissa verksamheter enligt skollagen. Frågor som relaterar till barnets behov av hjälp med vårdåtgärder kan förstås avhandlas med personal under en sådan inskolningsperiod. För att beviljas föräldrapenning vid en sådan inskolningssituation krävs inte att föräldern har barnet i sin vård. Enligt avsnitt 5.2.1 anser utredningen att detta också bör gälla i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen. Som framgår av avsnitt 3.8 har en arbetstagare dessutom rätt att vara ledig från sitt arbete med föräldrapenning. Frågan som då uppstår är om rätten till tillfällig föräldrapenning, i den situation som utredningens uppdrag tar sikte på, bör begränsas i sådana inskolningssituationer, eftersom det då finns möjlighet att kompensera inkomstbortfallet genom att ta ut föräldrapenning, som det finns en rätt att vara ledig från arbetet. En förälder till ett barn med behov av hjälp med vårdåtgärder kan i dessa situationer annars välja att kompensera inkomstbortfallet med tillfällig föräldra- penning i stället för att ta ut föräldrapenning. Någon sådan möjlighet kommer inte föräldrar till barn utan behov av hjälp med vårdåtgärder att ha, vilket förstås kan upplevas som orättvist av dessa föräldrar. När bestämmelserna om rätt till föräldrapenning vid inskolning infördes konstaterade regeringen att olika verksamheter kan ha olika inskolningsmetoder och att barn har varierande behov. Det ansågs därför inte vara lämpligt att sätta någon gräns för hur många dagar en sådan inskolning som avsågs kan pågå (prop. 2017/18:270 s. 31). Det torde i många fall inte heller vara möjligt att dela upp en sådan inskolningsperiod i två olika perioder – där den första perioden avser ”vanlig” inskolning, varvid en förälder är hänvisad till att söka föräldrapenning – och den följande perioden enbart avser behovet av att säkerställa att vårdåtgärderna kan ges på ett tillfredsställande sätt, för vilken tillfällig föräldrapenning kan beviljas. Det bör dock inte finnas något hinder mot att föräldern själv gör en sådan uppdelning genom att ansöka om föräldrapenning och sedan ansöka om tillfällig föräldrapenning för följande dagar, om introduktionen av barnets hjälpbehov kräver att föräldern vistas med barnet i exempelvis förskolan. En annan omständighet som talar emot en begränsande bestämmelse är att det är fråga om relativt få barn där föräldrarna i fråga om föräldrapenningsförmåner kan få en något mer gynnsam situation än föräldrar till barn utan funktionsnedsättning. En inskolningssituation som avses i 12 kap. 7 a § uppstår främst i förskola och i förskoleklass. Det är således endast avseende de yngsta barnen som denna gränsdragningsproblematik uppstår. Vidare har föräldrar olika möjligheter att spara dagar med föräldrapenning. Dessa kan vara förbrukade när ett barn drabbas av sådan sjukdom som innebär ett behov av hjälp med vårdåtgärder. För föräldrar med barn med sådana behov torde dessutom möjligheten till ledighet med barnet vara ännu viktigare än för föräldrar till barn som inte har något sådant behov. Sammantaget anser utredningen att möjligheten att ta ut föräldrapenning i inskolningssituationer inte bör påverka rätten till tillfällig föräldrapenning i den situation som uppdraget tar sikte på. Härvid har utredningen även beaktat att bestämmelsen i 12 kap. 7 a § om föräldrapenning vid introduktion och förslaget till den nya ersättningsgrundande situationen i tillfällig föräldrapenning har olika syf- Den nya ersättningsgrundande bestämmelsen bör således inte innehålla någon begränsning i detta avseende. 5.2.7Placering av den nya bestämmelsen i regelverket Lämpligaste placeringen av den nya bestämmelsen och behov av följdändringar Rätten till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen bör, enligt vad utredningen redogjort för ovan, gälla barn som inte har fyllt och, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda, barn som har fyllt 12 men inte . För att passa in i systematiken i nuvarande regelverk behöver den nya bestämmelsen därmed placeras bland övriga bestämmelser som gäller för barn som inte har fyllt , dvs. bland bestämmelserna i 13 kap. 16–21 §§ SFB. Skälet till det är att bestämmelserna om rätten till ersättning för barn i den äldre åldersgruppen som gäller för barn som inte har fyllt . Ett alternativ är att föra in den nya bestämmelsen i någon av befintliga paragrafer. Att göra det i 16 § anser utredningen dock inte vara något bra alternativ. Skälet till det är att detta lagrum ställer som krav att föräldern vårdar barnet. Som redogjorts för ovan anser utredningen att det inte alltid torde krävas, och inte heller vara önskvärt, att barnet är närvarande vid introduktionen av barnets hjälpbehov. I 13 kap. 17–19 §§ finns bestämmelser om vård av barn som är yngre än samt möjligheten att i vissa fall byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning. Dessa bestämmelser är därmed inte heller lämpliga att komplettera med en bestämmelse om ersättning med anledning av medverkan i introduktion av ett barns hjälpbehov i skolan. I 20 § finns bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med läkarbesök, behandling eller deltagande i kurs. Detta stämmer relativt väl ihop med ett barns behov av hjälp med vårdåtgärder. Rätt till ersättning enligt denna paragraf kräver vidare inte att föräldern vårdar barnet. Barnet behöver således inte vara närvarande för att föräldern, om övriga förutsättningar är uppfyllda, ska ha rätt till tillfällig föräldrapenning. talar för att en lämplig lagteknisk lösning på utredningens uppdrag är att föra in den nya ersättningsgrundande bestämmelsen i detta lagrum. Vad som dock talar emot att lägga till en ny punkt i 20 § är att det av lagtexten uttryckligen borde framgå vilka typer av verksamheter som introduktionen ska ske i för att rätt till tillfällig föräldrapenning ska finnas. Som redogjorts för ovan är det ett flertal olika verksamheter enligt skollagen som borde omfattas. Vid utformningen av författningsförslaget borde därför ledning sökas i 12 kap. 7 a § SFB, där rätten till föräldrapenning vid inskolning i vissa verksamheter enligt skollagen regleras. Eftersom en motsvarande utformning svårligen låter sig göras i en ny punkt i 20 § anser utredningen att den nya ersättningsgrundande situationen ska regleras i en helt ny paragraf, 13 kap. 20 a §. I den nya bestämmelsen bör, i likhet med bestämmelserna i bland annat 16 och 20 §§, finnas ett krav på att föräldern behöver avstå från förvärvsarbete för att ha rätt till ersättning. Eftersom utredningen anser att den lämpligaste lösningen är en ny paragraf behöver följdändringar göras i 13 kap. 21, 23 och 25 §§ SFB. I dessa lagrum behöver 20 a § läggas till för att behålla systematiken i fråga om barnets ålder och förmånstid (se avsnitt 5.2.5). Kontaktdagar är inte en lämplig lösning För föräldrar till barn som omfattas av LSS är det möjligt att använda kontaktdagar för att få ersättning när de behöver avstå från förvärvsarbete i en sådan situation som utredningens uppdrag tar sikte på. En möjlig lagteknisk lösning skulle därmed kunna vara att komplettera eller ändra bestämmelserna om kontaktdagar så att de omfattar även andra barn med behov av hjälp med vårdåtgärder. Ett förslag till lösning genom regleringen om kontaktdagar har tidigare lämnats in till regeringen av Diabetesförbundet.5 Enligt uppgift till utredningen anser dock inte längre att detta är en lämplig lösning. Ett skäl för det är att rätten till ersättning för kontaktdagar är begränsad per barn och år, vilket enligt riskerar att vara för få dagar. Ett annat skäl som lyfter fram är att kontaktdagar skulle vara en ny förmån som föräldrar till barn med diabetes inte har 5Svenska (2017), Kontaktdagar för föräldrar till barn med allvarliga kroniska sjukdomar – Ett konkret och enkelt förslag till regeringen från , . använt sig av. har funnit att kunskaperna om när vård av barn kan användas är bristfällig och att det därmed finns en risk för att föräldrar inte kommer att använda sig av denna förmån. Utredningen kan också konstatera att en lösning genom regleringen om kontaktdagar skulle brista i tydlighet, eftersom det inte specifikt skulle framgå att rätt till ersättning skulle finnas i den här aktuella situationen. Som nämnts är rätten till denna förmån också begränsad , vilket i vissa fall riskerar att vara för lite. Utredningen kan dessutom se att det finns lagtekniska utmaningar med en lösning genom regelverket för kontaktdagar i form av att rubriksättningen och systematiken i 13 kap. måste ses över. Sammantaget anser utredningen att bestämmelserna om kontaktdagar inte är lämpliga att komplettera eller ändra för att möjliggöra för föräldrar att få ersättning med anledning av ett barns behov av hjälp med vårdåtgärder i skolan. 5.3Styrkande av rätten till tillfällig föräldrapenning i den nya situationen Bedömning: Det bör inte införas någon bestämmelse om krav på intyg för att styrka rätten till tillfällig föräldrapenning vid medverkan i introduktion av barnets behov av hjälp med vård- eller behandlingsåtgärder i skolan. Det finns vidare inget behov av att införa någon ny bestämmelse om dataskydd vid införandet av ovanstående förslag. Av avsnitt 3.6.6 framgår att det i ärenden gällande tillfällig föräldrapenning endast är i ett fåtal fall som det finns ett föreskrivet krav på intyg eller utlåtande. Om tillräcklig utredning redan finns hos behöver föräldern dessutom inte komplettera med ytterligare handlingar. Detta talar för att det i den situation som utredningens uppdrag tar sikte på inte heller bör ställas något krav på att det ska ges in något intyg i samband med ansökan. Då bör beaktas att även i dessa fall ofta redan borde ha någon form av dokumentation avseende barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. När ett barn insjuknar i diabetes är det till exempel möjligt att få tillfällig föräldrapenning med stöd av bestämmelserna om vård av allvarligt sjukt barn. Som beskrivits i avsnitt 3.6.6 ska barnets sjukdomstillstånd då styrkas med ett läkarutlåtande. Utredningen kan inte se att regleringen om behandling av personuppgifter skulle utgöra något hinder mot att använda sig av redan tidigare ingivna läkarutlåtanden, om ett sådant behov uppstår vid prövningen av rätten till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen. Bestämmelser om personuppgiftsbehandling i verksamhet finns bland annat i 114 kap. SFB. Av dessa framgår att känsliga personuppgifter, vilket uppgifter om hälsa är, får behandlas om uppgifterna lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggning av ett ärende (11 §). Vid ställningstagande till om det i detta sammanhang bör ställas upp ett krav på att ge in ett intyg bör det vidare beaktas att uppgifter i en ansökan om tillfällig föräldrapenning ska lämnas på heder och samvete (110 kap. 4 § och 111 kap. 4 §). Av avsnitt 3.6.6 framgår det vidare att om det vid prövningen av rätten till tillfällig föräldrapenning i den nya ersättningsgrundande situationen inte redan finns tillräcklig dokumentation hos har myndigheten goda möjligheter att komplettera utredningen med sådant underlag. Sammantaget anser utredningen att det inte finns något behov av att införa en bestämmelse om krav på intyg för att styrka rätten till ersättning i den nya ersättningsgrundande situationen. I sammanhanget ska dock framhållas att det i övriga delar av utredningens uppdrag, som ska redovisas först , bland annat ingår att undersöka och föreslå hur regelverket om tillfällig föräldrapenning och hantering av förmånen kan förändras i syfte att minska utrymmet för fusk och felaktiga utbetalningar. Frågor om kontroll och krav på intyg hör ihop. Utredningen kan därför behöva återkomma i denna fråga i slutbetänkandet. 5.4Övriga bestämmelser om tillfällig föräldrapenning påverkas inte av förslaget Bedömning: Utredningens förslag föranleder inget behov av ytterligare ändringar i övrig reglering om tillfällig föräldrapenning. I 11 kap. SFB finns det allmänna bestämmelser om föräldrapenningsförmåner och tillfällig föräldrapenning. Här finns bland annat bestämmelsen om gränsdragningen mellan omvårdnadsbidrag och tillfällig föräldrapenning (16 §). Detta behandlas dock mer utförligt nedan (se avsnitt 5.7). Av bestämmelserna i 11 kap. framgår vidare vilka undantag som finns från huvudregeln att föräldrapenningsförmåner inte lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid (10 §). I fråga om tillfällig föräldrapenning finns det i detta avseende kompletterande bestämmelser i 13 kap. 3 §. Utredningen anser det inte vara motiverat att föreslå någon ändring i dessa lagrum, eftersom det torde vara tillräckligt med en förälders närvaro vid introduktion av ett barns behov av hjälp med vårdåtgärder. Utredningen beaktar då att föräldrarna kan dela upp introduktionsperioden mellan sig för att båda på så sätt ska kunna känna sig trygga med att barnets hjälpbehov kan tillgodoses i verksamheten. I 13 kap. finns det även bestämmelser om överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning (8 och 9 §§). Dessa gäller dock endast för vård av barn vid sjukdom eller smitta hos barnet eller hos barnets ordinarie vårdare. För många av de situationer som kan ge rätt till tillfällig föräldrapenning finns således inte möjligheten till överlåtelse. Utredningen anser därför att en sådan möjlighet inte heller bör införas i den nya ersättningsgrundande situationen. I sammanhanget konstaterar utredningen att bestämmelserna om överlåtelse ställer upp som krav att den som rätten till ersättning ska överlåtas till också vårdar barnet. Som framgår av avsnitt 5.2.1 anser utredningen att det i den nya ersättningsgrundande situationen inte ska finnas något krav på att barnet är närvarande . Även detta talar emot en ändring i bestämmelserna om överlåtelse. I 13 kap. finns det vidare bestämmelser om utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning vid förälders sjukdom eller smitta (31 a–31 d §§). Dessa gäller dock också vid vård av barn och bör därför inte heller ändras med anledning av den nya ersättningsgrundande situationen. I fråga om överlåtelse och utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning konstaterar utredningen att det i uppdraget i övrigt, som ska redovisas , ingår att se över dessa regleringar. I utredningens slutbetänkande kan det därmed finnas skäl att återkomma till dessa bestämmelser och vad som bör gälla vid introduktion av ett barns behov av hjälp med vårdåtgärder. Utifrån nuvarande uppdrag kan utredningen avslutningsvis inte se att det finns något behov av att ändra någon annan bestämmelse i 11 kap., 13 kap. eller i övriga delar i socialförsäkringsbalken som berör tillfällig föräldrapenning. Skälet till det är att detta är generella bestämmelser som inte påverkas av utredningens förslag. De behöver således inte heller kompletteras eller ändras för att förverkliga detta. Bedömning: Det krävs inga ändringar i föräldraledighetslagen för att föräldrar som är arbetstagare ska ha rätt till ledighet från arbetet i den nya ersättningsgrundande situationen. I avsnitt 3.8 finns en redogörelse för de i detta sammanhang relevanta bestämmelserna i föräldraledighetslagen (1995:584). Av 8 § framgår att det finns en rätt till ledighet då en arbetstagare får tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. SFB. Utredningens uppdrag går ut på att möjliggöra för föräldrar att få tillfällig föräldrapenning med anledning av att barnets behov av vårdåtgärder ska kunna tillgodoses i vissa verksamheter. Det är således fråga om att införa en bestämmelse om ytterligare en ersättningsgrundande situation i regelverket om tillfällig föräldrapenning. Om förutsättningarna är uppfyllda för att bevilja en förälder rätt till tillfällig föräldrapenning i denna situation, kommer föräldern också att ha en rätt till ledighet enligt nuvarande lydelse av 8 § föräldraledighetslagen. Utredningens förslag i fråga om tillfällig föräldrapenning föranleder således inte någon följdändring i 8 § föräldraledighetslagen. För att utnyttja rätten till ledighet med tillfällig föräldrapenning ska ledigheten anmälas till arbetsgivaren minst före ledig- Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta, gäller dock inte någon anmälningstid. Detta framgår av 13 § i föräldraledighetslagen. Ett behov av ledighet med anledning av medverkan i introduktion av barnets hjälpbehov i skolan torde inte uppkomma så akut att det inte går att anmäla detta minst före ledighetens början. Något skäl att i den nya ersättningsgrundande situationen frångå huvudregeln om att ledigheten ska anmälas minst innan ledighetens början finns därmed inte. Utredningen kan inte heller finna att det skulle krävas någon följdändring i något annat lagrum i föräldraledighetslagen. 5.6Gränsdragningen mot personlig assistans och assistansersättning Bedömning: Förslaget bedöms inte medföra att författningsändringar behöver göras med anledning av gränsdragningen mot personlig assistans och assistansersättning. Av avsnitt 3.9 framgår att om ett barn har beviljats personlig assistans eller assistansersättning för tid i skolan kan en förälder inte beviljas tillfällig föräldrapenning i enlighet med utredningens förslag, eftersom det då ankommer på assistenten att hjälpa barnet. När barnet inte har bedömts ha rätt till personlig assistans eller assistansersättning under skoltid är det följaktligen skolhuvudmannen som har ansvaret för att barnets behov av hjälp med vårdåtgärder tillgodoses. I denna situation kan föräldern dock beviljas tillfällig föräldrapenning, om övriga förutsättningar för att beviljas sådan ersättning är uppfyllda. Ovan beskrivna gränsdragning framstår enligt utredningen som rimlig. Utredningen anser följaktligen att nämnda gränsdragning inte påkallar något behov av författningsändringar med anledning av förslaget om den nya ersättningsgrundande situationen i regelverket om tillfällig föräldrapenning. Bedömning: bör få i uppdrag att se över informationen som ges till föräldrar under handläggningen av ansökningar om omvårdnadsbidrag. Av avsnitt 3.7 framgår att den situation som uppdraget tar sikte på kan vara ett behov som kan lägga till grund för att bevilja omvårdnadsbidrag. I så fall är det inte möjligt att också beviljas tillfällig föräldrapenning i denna situation, eftersom tillfällig föräldrapenning inte lämnas för sådant behov av omvårdnad eller tillsyn av ett barn som har grundat rätt till omvårdnadsbidrag (11 kap. 16 § SFB). Detta påverkar inte bara vilken kompensation en förälder kan få för sitt inkomstbortfall när föräldern behöver avstå från förvärvsarbete vid introduktion av ett barns egenvård, utan även ledighetsrätten. För en förälder med omvårdnadsbidrag finns endast en rätt att förkorta arbetstiden med upp till en fjärdedel. Rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning har man dock så länge som det finns rätt till tillfällig föräldrapenning (se avsnitt 3.8). Ledighetsrätten med anledning av tillfällig föräldrapenning kan för vissa föräldrar därmed framstå som ett bättre alternativ.