sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Ur fördelningspolitisk synpunkt ansågs det inte acceptabelt att då bostadsbidraget fastställdes bortse från de skill- nader i stödbehov som faktiskt fanns mellan hushåll med och utan förmögenhet. Vid beräkning av förmögenhet i detta sammanhang skulle man dock bortse från den bostad till vilken bidrag lämnades. Vid reformen 1997 gjordes inga nämnvärda ändringar eller förskjut- ningar vad gäller målen för bostadsbidragen. Regeringen uttalade i förarbetena att bostadsbidraget hade såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften.21 lyfte i granskningsrapporten – konsekvenser för hälsa och skolresultat22 att de föränd- ringar inom förmånen som genomfördes främst hade tagit sin utgångspunkt i bostadsbidragets familjepolitiska syften. Krav på umgängesförälders bostad införs Kravet på antal rum och bostadens yta för umgängesförälders bostad infördes och tillämpades på bidrag som avsåg tid . Bostadsbidrag till hushåll med enbart umgängesbarn lämnades inte för en bostad som var mindre än två rum och kök eller kokvrå och . för införandet av minimikraven fick umgängesföräldern bostadsbidrag endast för bostadskostnaden. Förklaringen till kravet på minimi- storlek på bostaden var att syftet med de bostadsbidrag som lämna- des till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge hade sitt barn boende hos sig, var att föräldern skulle kunna ge barnet en god bostad de dagar som barnet vistades hos denne. Bidragen skulle vidare ge ett stöd till de delar av bostadens kostnader som barnets 1995/96:186, s. 19. 22RiR 2019:9, s. 11. behov förde med sig och som låg över den baskonsumtion som alla vuxna normalt hade för egen del.23 Studiebidrag beaktas endast till infördes en bestämmelse om att studiebidrag enligt studie- stödslagen (1999:1395) skulle ingå till endast 80 procent.24 Regel- förändringen genomfördes på initiativ.25 Förändringen var föranledd av att studiemedelssystemet ändrades, vilket innebar att bostadsbidragen och den disponibla inkomsten för ett betydande antal studerande med studiebidrag minskade. Genom lagförslaget kompenserades denna grupp. Vissa undantag för barns förmögenhet trädde bestämmelser i kraft som innebar att barns förmögen- het, som kom från försäkring för kränkning eller kroppsskada från förmögenhetsberäkningen undantogs vid beräkning av bostadsbidrag.26 trädde bestämmelser i kraft som innebar att de tillgångar som ett barn fick genom gåva, testamente eller förmånstagarför- ordnande vid försäkring eller visst individuellt pensionssparande vid beräkning av bostadsbidraget inte skulle beaktas. En förutsättning var dock att barnet hade förvärvat egendomen av annan än barnets förmyndare och att förvärvet var förenat med villkor som dels inne- bar att förmyndaren var skild från förmögenhetens förvaltning, utan bestämmanderätt för denne, dels angav vem som i stället skulle ut- ändrades bestämmelsen gällande det så kallade förlåtande- intervallet.28 Om bostadsbidraget vid den slutliga avstämningen be- stämdes till ett högre belopp än det som redan hade betalats ut som 1995/96:BOU11, s. 33 f. 24Lag (2001:525) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för . 2000/01:BOU12. 2002/03:33. 2003/04:96. 28SFS 2003:1068, prop. 2003/04:1 utgiftsområde 18, bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:72. preliminärt bidrag under bidragsåret, skulle mellanskillnaden betalas till bidragstagaren. Om det bestämdes till ett lägre belopp skulle bidragstagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Belopp under förlåt- andeintervallet betalades varken ut eller tillbaka. Ifrågavarande änd- ring innebar att intervallet höjdes från till . Regeländringen tillämpades på bostadsbidrag som hade betalats ut från och med . Vissa höjningar av bostadsbidraget och umgängesbidraget införs infördes umgängesbidraget som en kompensation för att systemet med två ersättningsnivåer om ut- mönstrades såvitt gällde bidrag till barnfamiljer. Endast en bidrags- nivå skulle gälla, vilken uppgick till av bostadskostna- derna. förstärktes bostadsbidraget till barnfamiljer genom att det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjdes. I för- arbetena till riksdagsbeslutet framhölls att reformen tog sikte på att förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerheten av bidraget genom att höja stödet till de mest ekonomiskt utsatta familjerna.29 Genom ändringen fick bostadsbidraget ett ökat fokus mot att vara en familje- politisk förmån snarare än en bostadspolitisk.30 utskott betonade emellertid att målen var av lika stor vikt.31 En fast tidsfrist infördes också för att ta upp frågan om nytt slutligt beslut om bostadsbidrag med anledning av ändrad taxering. Anslaget för bostadsbidrag tillförs utgiftsområde 12 tog 2007 beslutet att flytta bostadsbidraget från utgifts- område 18, som hanterar frågor om bostadsförsörjning och bostads- byggande, till utgiftsområde 12, som hanterar frågor om familjepolitiken. socialförsäkringsutskott har därefter tagit ställning till att bostadsbidraget i första hand är en del av den ekonomiska familje- politiken.32 2004/05:112, betänkande 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. 30Promemoria om reformerat bostadsbidrag, S2004/9161/SF, s. 20. 31Ändrade regler för bostadsbidrag, betänkande 2004/05:BoU9, rskr. 2004/05:281. 2008/09:1, bet. 2008/09:SfU1. Vissa ändringar av beräkning av inkomst ändrades bestämmelsen om hur näringsidkares inkomster skulle bestämmas. Ändringen innebar att kravet på att inkomst av näringsverksamhet skulle antas vara minst lika hög som den inkomst som hade fastställts vid senaste taxeringsbeslut slopades. Sådan inkomst skulle alltså behandlas på samma sätt som andra inkomstslag som ingick i den bidragsgrundande inkomsten. Det infördes även en bestämmelse som innebar att, det liksom i fråga om taxeringsändring, var möjligt att bestämma ett nytt slutligt bostadsbidrag om en bidragstagares studiemedel i form av studie- bidrag hade ändrats efter att det slutliga bostadsbidraget bestämts och ändringen, om den hade gjorts i tiden före det att det slutliga bostadsbidraget bestämdes, skulle ha påverkat bostadsbidragets storlek. En bestämmelse om en fast bortre tidsgräns infördes också som innebar att frågan om ett nytt slutligt bostadsbidrag på grund av ändrat studiebidrag inte fick tas upp senare än sjätte året efter det att studiebidraget lämnades.33 trädde bestämmelser i kraft34 rörande anpassningar av för- mögenhetsprövningen gällande bland annat beräkning av bostads- bidrag och underhållsstöd då förmögenhet inte längre skulle vara skattepliktig. Förmögenhetsprövningen i bostadsbidraget behölls ge- nom att det i lagen om bostadsbidrag infördes en hänvisning till den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. kopplades förmögenhetsprövningen i bostadsbidraget till den nya lagen om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner.35 slopades förmögenhetsprövningen i fråga om underhållsstöd. Till skillnad från underhållsstödet ansåg regeringen att förmögenhets- kontrollen skulle behållas i bostadsbidraget och anledningen var bland annat att det skulle kunna uppfattas som stötande om personer med låga inkomster, men med stora förmögenheter, fick bidrag till sin försörjning genom staten.36 2006/07:117, bet. 2007/08:SfU3, rskr. 2007/08:13. 34SFS 2007:1400, prop. 2007/08:26, bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92. 35SFS 2009:1055, prop. 2008/09:203, bet. 2009/10:SfU5, rskr. 2009/10:17. 2008/09:203, s. 19 f. Ändrad inkomstberäkning vid uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad trädde bestämmelser i kraft avseende ett undantag i lagen om bostadsbidrag som innebar att schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § IL inte skulle beaktas som inkomst av kapital vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten avseende bostadsbidrag.37 Av- sikten med undantaget var att det skulle vara hushållets faktiska in- komster som skulle ligga till grund för inkomstberäkningen. Ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare trädde en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft.38 I den bidragsgrundande inkomsten vid beräk- ningen av bostadsbidraget skulle etableringsersättning räknas in. Schablonbeskattning av andelsägare i investeringsfonder slopades beskattningen av investeringsfonder och det in- fördes nya regler om beskattning på delägarnivå. Den som ägde an- delar i en investeringsfond skulle schablonbeskattas i förhållande till värdet på de egna andelarna. Ingen ändring gjordes vad gäller be- skattning av utdelning och kapitalvinster. Obegränsat skattskyldiga juridiska personer som ägde andelar i investeringsfonder skulle ta upp schablonintäkten i inkomstslaget näringsverksamhet. Schablon- intäkten skulle inte betraktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst gällande bostadsbidrag.39 Bostadsbidraget för barnfamiljer och hushåll utan barn höjs genomfördes förändringar i bostadsbidraget för både hus- håll med barn och hushåll utan barn.40 För barnhushåll höjdes bo- stadsbidraget i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn med till för ett barn, med 37SFS 2009:1487, prop. 2009/10:1 utgiftsområde 12, bet. 2009/10:SfU1, rskr. 2009/10:125. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208 och prop. 2009/10:154, 2009/10:SfU17, rskr. 2009/10:258. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32. 2011/12:1 utgiftsområde 12, bet. 2011/12:SfU1, rskr. 2011/12:85. till för två barn och med 600 kro- nor till för tre eller fler barn. Skälet till höj- ningarna var att stärka ekonomin för de barnfamiljer som hade den sämsta ekonomin och därmed öka deras marginaler. Bostadsbidrag i form av bidrag till bostadskostnader höjdes för barnfamiljer på så sätt att den nedre gränsen för de bostadskostnader för vilka det lämnades bidrag till, sänktes från till . Den nya bostadskostnadsgränsen gällde även för de föräldrar som var och enbart hade barn som bodde hos sig. Skälet till sänkningen av den nedre bostads- kostnadsgränsen var att stärka ekonomin för de barnfamiljer som hade de lägsta inkomsterna utan att drivkrafterna till arbete för- svagades i allt för stor utsträckning. En del av de barnfamiljshushåll som var beroende av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för sin försörjning kom med ett höjt bostadsbidrag inte längre att vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Bostadsbidrag i form av bidrag till bostadskostnader till hushåll utan barn höjdes så att bidrag lämnades , i stället för , av den del av bostadskostnaden som över- steg men inte , och , i stället för , av den överskjutande bostadskostnaden . Skälen för höjningarna var att stärka ekonomin för de unga utan barn som uppbar bostadsbidrag och där- med öka deras marginaler. Det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs höjdes det särskilda bidraget för hemmavarande barn till dagens nivåer. Höjningarna motiverades i budgetpropositionen med en vilja av att stärka ekonomin för de barnfamiljer som hade den sämsta ekonomin och därmed öka deras marginaler Vidare angavs i propositionen att höjningen av det särskilda bidraget gynnade hus- hållen med de lägsta inkomsterna och det gynnade också ekonomiskt utsatta barn oavsett hushållskonstellation.41 2013/14:1 utgiftsområde. 12, s. 30, bet. 2013/14:SfU1, rskr. 2013/14:100. Inkomstgränsen för bostadsbidrag till barnfamiljer höjs höjdes gränsen för den bidragsgrundande inkomsten från till för ensamstående hushåll med barn, motsvarande för vardera sammanboende med barn. I budgetpropositionen motiverades höjningen med att grän- serna hade släpat efter i förhållande till prisutvecklingen i samhället. Regeringen aviserade också reformer för att förbättra träffsäkerheten vad gällde särlevande föräldrar.42 Ny lag om studiestartstöd infördes ett studiestartsstöd som syftade till att öka rekry- teringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Studiestartstödet skulle, utom i de delar som avsåg tilläggsbidrag, räknas med när den försäkrades bidragsgrundande in- komst bestämdes.43 Nytt särskilt bidrag för växelvis boende barn utökades bostadsbidraget med en ny del – särskilt bidrag för barn som bodde växelvis.44 Syftet med det särskilda bidraget var att, på motsvarande sätt som bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn och umgängesbidrag, kompensera för ett ökat försörjningsansvar med anledning av att det fanns barn i hushållet. Förändringen innebar en anpassning till särlevande föräldrars faktiska ekonomiska situation och ansvar där allt fler barn till särlevande för- äldrar bodde växelvis, det vill säga ungefär lika mycket hos respektive förälder. Bestämmelserna om bostadsbidrag tog tidigare inte hänsyn till detta utan i stället fick den förälder som hade barnet folkbokfört hos sig mer bostadsbidrag än den andra föräldern. med in- förandet av det särskilda bidraget för barn som bodde växelvis, på- börjades en utfasning av möjligheten att få underhållsstöd för dessa barn. Enligt övergångsbestämmelserna lämnades underhållsstöd vid växelvis boende med mindre och barn för re- 2016/17:1 utgiftsområde 12, s. 32, bet. 2016/17:SfU3, rskr. 2016/17:121. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285. 2017/18:6, bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46. Inkomstgränserna för prövning av bostadsbidragets storlek för barnfamiljer höjdes i fyra steg . För ensamstående höjdes inkomstgränsen från till totalt . Inkomstgränsen för var- dera makar höjdes från till totalt . Arbetsgivardeklarationer på individnivå införs och får direktåtkomst till beskattningsdatabas trädde nya bestämmelser i kraft som innebar att alla uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, det vill säga per betalningsmottagare, skulle lämnas löpande till Skatteverket.45 Uppgifterna skulle därmed normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontroll- uppgift. En arbetsgivardeklaration, som skulle innehålla uppgifter om ersättning till en viss betalningsmottagare, skulle också innehålla vissa andra uppgifter som tidigare hade lämnats i bland annat kontroll- uppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Syftet med införandet av månatliga uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen var att minska skattefusk och skatteundandragande.46 fick direktåtkomst till upp- gifter per betalningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbets- givardeklaration i beskattningsdatabas, om uppgifterna behövdes i ett ärende om beräkning av bostadsbidrag eller om en bi- dragsskyldig förälders betalningsskyldighet för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. Syftet med direktåtkomsten var bland annat att förbättra myndigheternas kontrollmöjligheter och effektivisera deras arbete.47 Avstämningen av bostadsbidraget tidigareläggs tidigarelades avstämningen av bostadsbidraget.48 Genom denna ändring blev det möjligt att bestämma det slutliga bostads- bidraget för ett kalenderår efter det att hade meddelat 45Från och med ska uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda lämna uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå löpande till . 2016/17:58. 2016/17:58 och prop. 2017/18:270. 2017/18:270, bet. 2018/19:SfU7, rskr. 2018/19:5. beslut om slutlig skatt. gällde att slutligt bostadsbidrag be- stämdes efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt senast skulle ha skickats. Ändringen innebar att det slutliga bostadsbidraget i fler- talet fall kunde bestämmas tidigare . I förarbetena angavs att ändringen främst skulle komma att bidra till att de som fått bo- stadsbidrag lättare skulle se sambandet mellan utbetalningen av bi- draget och en eventuell återbetalning om de hade fått för mycket i ersättning. Vidare angavs i förarbetena att en sådan förändring kunde bidra till att antalet återkrav minskade, och att kostna- derna för både administration och försäkring därigenom minskade något. Regeländringen innebar endast en förändring av tidpunkten för när slutligt bostadsbidrag skulle bestämmas. Liksom tidigare gällde att det slutliga bostadsbidraget skulle beräknas med ledning av upp- gifter i beslutet om slutlig skatt. Tidsbegränsat tilläggsbidrag till barnfamiljer med låga inkomster införs Med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riske- rar att hamna i till följd av utbrottet av det nya coronaviruset infördes juli–inledningsvis ett tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Lagändringarna trädde i kraft och gäller, i och med återinförande av bestämmelserna med tillhörande övergångsbestämmelser, till och med den 31 december 2021.49 Tilläggsbidraget lämnas som ett separat bidrag och beaktas inte vid beräkningen av det ordinarie bostadsbidraget. Bidraget lämnas till den som får särskilt bidrag för hemmavarande barn, särskilt bi- drag för barn som bor växelvis eller umgängesbidrag. Barns rätt till underhåll lagstiftades att pappor som fick barn utanför äktenskapet hade ett ekonomiskt ansvar för sina barn även om de inte bodde till- sammans. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:294 och prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385. infördes bidragsförskottsinstitutet i svensk rätt och inne- bar inledningsvis att ensamstående mammor fick ett förskott från samhället när en underhållsskyldig pappa inte betalade det fastställda underhållsbidraget.50 Efter vissa ändringar bidragsförskottslag kunde bidrags- förskott utges för två kategorier av barn. En av grupperna var barn födda, inom eller utom äktenskap, där pappan eller mamman genom dom eller avtal förpliktigats att utge underhållsbidrag till barnet, men där underhållsbidrag inte erlagts. Den andra kategorin var barn födda utom äktenskap där faderskapet inte hade blivit fastställt. För den senare gruppen av barn lämnades inte bidragsförskott förrän barnet hade fyllt . De kunde i stället få en annan form av stöd, så kallat särskilt barnbidrag. infördes en särskild lag om utfyllnadsbidrag i de fall underhållsbidraget var fastställt till ett lågt belopp.51 Fram till dess var bidragsförskottet endast en ersättning för ett fastställt under- hållsbidrag som inte betalades. Sambandet mellan den offentligrätts- liga förmånen bidragsförskott och den civilrättsliga förpliktelsen att betala underhållsbidrag till barnet minskade successivt och ett av- görande steg i denna riktning togs genom införandet av utfyllnads- bidraget 1957. Genom utfyllnadsbidraget tillförsäkrades barn till ensamstående föräldrar att det sammanlagda bidraget till deras för- sörjning, oavsett underhållsbidragets storlek, inte understeg garanti- nivån. Bakgrunden till att utfyllnadsbidraget infördes var att under- hållsbidragen ofta ansågs vara fastställda till alltför låga belopp.52 Många barn var därför också efter bidragsförskottets införande be- roende av fattigvård för sin försörjning. Reglerna om utfyllnads- bidrag fördes senare över till lag om bidragsförskott. Bidrags- förskottet behöll således sin karaktär, sedan införandet 1937, av en renodlad samhällsgaranti i förhållande till den bidragsskyldiga för- äldern. Genom införandet av utfyllnadsbidraget blev dock nivån på stödet generell i stället för individuell.53 1957:139, 2LU 1957:30. 1957:139, s. 16 och 25 f. Genom lag om bidragsförskott ändrades förutsättningarna för rätt till bidragsförskott på så sätt att förskott kunde utges redan från det att barnet föddes, även om faderskapet inte var fastställt. Bidragsförskottet var ett generellt stöd som lämnades för barn där endast en av föräldrarna hade vårdnaden om eller som stod under vårdnad av någon annan än föräldrarna. Bidragsförskott kunde också lämnas när föräldrarna hade gemensam vårdnad men bodde åtskilda. Bidragsförskott lämnades inte om den förälder som barnet bodde hos uppenbarligen utan giltigt skäl underlät att vidta eller medverka till åtgärder för att få ett underhållsbidrag fastställt. Bidragsförskott lämnades inte heller om det fanns grundad anledning att anta att den bidragsskyldiga föräldern i rätt ordning betalade fastställt underhålls- bidrag till barnet och underhållsbidraget uppgick till minst samma belopp som bidragsförskottet. Beslut om bidragsförskott bestod av två delar, en förskottsdel och en utfyllnadsdel. Förskottsdelen motsvarade fastställt underhålls- bidrag och betalades om underhållsbidraget inte erlades eller med rätt belopp. Underhållsbidrag förskotterades med högst det belopp som svarade mot bidragsförskottet. Utfyllnadsdelen utgjorde skillnaden mellan bidragsförskottet och underhållsbidraget. Fanns det grundad anledning att anta att det fastställda underhållsbidraget betalades i vederbörlig ordning, betalades bidragsförskott endast ut i form av utfyllnadsbidrag. Om det underhållsbidrag som fastställdes uppenbarligen understeg vad den bidragsskyldiga föräldern borde betala, lämnades inte bidragsförskott med högre belopp än underhålls- bidraget. Något utfyllnadsbidrag betalades alltså inte ut. Det belopp som staten förskotterade skulle den bidragsskyldiga föräldern betala tillbaka till staten. Utfyllnadsbidraget däremot var ett rent samhälls- stöd som inte återkrävdes från den bidragsskyldiga föräldern. Bi- dragsförskott betalades längst till och med den månad under vilken barnet fyllde18 år. Därefter kunde barnet få förlängt bidragsförskott enligt bestämmelser i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Bestämmelser om särskilt stöd motsvarande bidrags- förskottet till barn som var adopterade av endast en person fanns i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Reglerna för bidraget motsvarade i huvudsak dem som gällde för bidragsförskott och förlängt bidragsförskott. Samordningen mellan reglerna för under- hållsbidrag och reglerna om bidragsförskott ledde i vissa fall till oönskade konsekvenser.54 Utfyllnadsbidraget höjdes om ekonomin hos den förälder som barnet bodde hos förbättrades och underhålls- bidraget därför sänktes. Underhållsbidrag var således inte någon bra mätare på barnets behov av ekonomiskt stöd från det allmänna. Bidragsförskottet börjar anges i kronor var storleken på bidragsförskottet knuten till prisbasbeloppet. Därefter angavs bidragsförskottet i kronor och låg kvar på samma nivå som (per barn och år). Syftet med att frysa bidragsförskottet var att, efter en period av kraftigt minskad produktion och ökad arbetslöshet, sanera stats- finanserna för att åstadkomma en varaktig och uthållig tillväxt.55 Ett nytt samhällsstöd till barn med särlevande föräldrar ersattes bidragsförskottet, det förlängda bidragsförskottet för studerande och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn med ett nytt samhällsstöd, dagens underhållsstöd. Vid reformen fram- hölls att underhållsstödet hade en annan funktion än reglerna om underhållsbidrag. Underhållsstödet syftade till att garantera barn till särlevande föräldrar en viss försörjning och vilade på offentligrättslig grund. Det var därför inte givet, varken från praktiska eller rätts- tekniska utgångspunkter, att underhållsstödet skulle bygga på för- äldrabalkens, förkortad FB, regler om underhållsbidrag. Tvärtom visade erfarenheterna tydligt att en sådan ordning i vissa fall ledde till negativa konsekvenser. Bidragsförskottet hade lett till att det för- sörjningsansvar som åvilade den frånlevande föräldern, i praktiken hade kommit att i stor utsträckning fullgöras av det allmänna. Vid utformningen av underhållsstödet var följande krav och mål- sättningar vägledande.56 1994/95:25, bet, 1994/95: FiU1, rskr. 1994/95:145. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145. 1995/96:208, bet. 1996/97:SfU3, rskr. 1996/97:21. –Besparingsmålet för de offentliga finanserna skulle uppnås. –Besparingarna skulle åstadkommas genom att försörjningsförmå- gan hos den bidragsskyldiga föräldern skulle tas i anspråk i större omfattning . –Sambandet mellan reglerna om underhållsstöd och reglerna om underhållsbidrag skulle minska. –Det skulle tydligt framgå att det i första hand var föräldrarna som hade det ekonomiska ansvaret för sina barn. –Systemet skulle vara fördelningspolitiskt rimligt.