sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till påverkan på en byggnadskonstruktion och utseende när ett vind- kraftverk monteras på denna, omfattades dessa inte av undantaget.162 Lovplikten har därefter ändrats så att den träffar vindturbiner som har en diameter som är större än eller vindkraftverket är högre än över markytan. undantogs helt sådana vind- kraftverk som omfattas av tillstånd enligt för att und- vika onödig dubbelprövning.163 Lovplikten för vindkraftverk är också beroende av vad kom- munen bestämt i en detaljplan eller områdesbestämmelser (6 kap. 2 § tredje stycket PBF). 160Se Kammarrätten i dom i mål nr 1312-09. 161Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 6951-16. 1980/81:99 s. 7 ff. 2008/09:146 s. 25. 4.5.15Bygglovsplikt för murar och plank Det krävs bygglov för murar och plank (6 kap. 1 § 7 PBF). Murar och plank som omfattas av undantag från krav på bygglov i en väg- plan enligt väglagen eller i en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg är undantagna (6 kap. 2 § första stycket 4 PBF). Lov- plikten för murar och plank har också begränsats för en- och två- bostadshus (9 kap. 4 och 6 §§ PBL), vilket vi har redogjort för ovan under avsnitt 4.4.6. Termerna mur och plank är inte definierade i PBL eller PBF. har uttalat att med en mur menas ofta en konstruktion av t.ex. betong, tegel, natursten, trästockar eller liknande. En mur kan vara fristående (gränsmarkering) eller ha en jordfylld sida (stödmur).164 anger vidare att med plank menas inhägnader som är högre än ett normalt staket. Det är enligt flera omständig- heter som avgör om en inhägnad räknas som ett staket, ett plank eller en mur, framför allt storlek, utförande, utformning, läge, ända- mål, visuellt intryck och omgivningspåverkan. En mur är bygglovs- pliktig oavsett om den är fristående eller är en stödmur.165 Rättspraxis är avgörande för när en konstruktion ska bedömas som ett plank. Konstruktionens höjd, längd, genomsiktlighet och utformning i övrigt liksom ändamål och omgivningspåverkan har getts betydelse vid bedömningen av om det är fråga om ett bygglovs- pliktigt plank.166 Hänsyn har också tagits till konstruktionens läge, utförande och beständighet.167 Det saknas stöd i tidigare lagstiftnings- arbete för att det helt skulle sakna betydelse av vilket material som en anordning är gjord av. Även det visuella intrycket är av betydelse för bedömningen.168 En träkonstruktion som var runt och med en genom- siktlighet på har bedömts göra ett sådant dominerande intryck på den omgivande miljön att den fick anses vara ett lovpliktigt plank.169 En staketliknande konstruktion som var och med en varierande höjd på mellan 1,2 och 1,6 meter 164www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/murar-och-plank/, hämtad . 165www.boverket.se/sv/byggande/bygga-nytt-om-eller-till/bygglov/staket-murar-och-plank/, hämtad . 166Se MÖD 2014:39. 167Se Kammarrätten i dom i mål nr 2526-11. 168Se MÖD:s dom i mål nr P 8451-19. 169Se MÖD:s dom i mål nr P 3438-14. samt hade ett mellanrum mellan brädorna av cirka en halv brädbredd, har också bedömts vara ett lovpliktigt plank.170 Ett insynsskydd i form av ett tygstycke upphängt på två vajrar ovanför ett staket har bedömts påminna om en gardin. Med hänsyn till material och ut- formning bedömdes insynsskyddet inte ge ett visuellt intryck av att vara ett plank och konstruktionen bedömdes inte heller kräva lov.171 En höj- och sänkbar glasinhägnad vid en restaurang har vidare inte ansetts ge ett visuellt intryck av att vara ett lovpliktigt plank.172 En inhägnad bestående av en större del i glas och en mindre del av trä, med en höjd och en längd på 13–, placerad ovanpå en inte lovpliktig altan har, mot bakgrund av bristande genom- siktlighet och inhägnadens höjd genom placeringen ovanpå altanen bedömts som ett lovpliktigt plank.173 En spaljé i två delar, där delarna var placerade parallellt med varandra med några decimeters mellan- rum har inte bedömts vara ett lovpliktigt plank mot bakgrund av att spaljén var nätt utformad och kort. I det aktuella fallet var varje spalje- del 1,8 × och bestående av två stolpar med liggande tunna träreglar. Avståndet mellan träreglarna var ungefär detsamma som bredden på reglarna.174 Även för murar finns en omfattande rättspraxis. En konstruktion uppbyggd av fem betongblock med en tjocklek , längd och höjd på 33–har, mot bakgrund av dess beständighet och storlek, bedömts som en lovpliktig mur.175 En och hög stödmur i betong har, mot bakgrund av materialvalet och det beständiga in- trycket också bedömts vara en lovpliktig mur. En träkonstruktion placerad på och konstruktionsmässigt sammanfogad med en mur, har bedömts vara en del av den lovpliktiga muren.176 Likaså har en uppmurad grill bedömts som en mur.177 I sammanhanget bör nämnas att utformningen av bemyndigandet i 16 kap. 7 § PBL sätter en gräns för bygglovsplikten i PBF, som 170Se Kammarrätten i dom i mål nr 2597-10. 171Se MÖD:s dom i mål nr 5488-19. 172Se MÖD:s dom i mål nr P3567-19. 173Se mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 2601-13. 174Se Kammarrätten i dom i mål nr 2526-11. 175Se Kammarrätten i dom i mål nr 2738-02. 176Se MÖD:s dom i mål nr P 196-16. 177Se MÖD:s dom i mål nr P121-15. alltså endast kan avse anläggningar som genom sin storlek eller funk- tion kan ha en betydande inverkan på omgivningen.178 En del kommuner har en policy, ett program eller annan form av vägledande dokument med information om vilka konstruktioner som anser är ett staket, en mur eller ett plank.179 Mark- och har i praxis uttalat att en kommun inte kan sätta upp egna regler för när en konstruktion är att se som en mur i den mening som avses i en författning, i vart fall inte med rättsligt bindande verkan.180 Vi har i vårt utredningsarbete studerat ett antal kommunala väg- ledningar i syfte att identifiera eventuella gemensamma kommunala ställningstaganden i frågan om när lovplikten bör infalla för en mur respektive ett plank. Beträffande mur finns viss samstämmighet i att en konstruktion med ett höjdmått bör bedömas som lovpliktig. Lovplikten för plank synes vidare i huvudsak infalla när åtgärden kan anses vara ett staket, vilket inträffar på en höjd mellan 1,1 och 1,2 meter och då genomsiktligheten är . Syftet med en mur kan som ovan har nämnts vara att hantera olika höjdförhållanden på en plats, normalt genom en motfylld stödmur, men det kan också handla om att få till en avgränsning mellan olika funktioner eller ägogränser eller att av rent estetiska skäl utforma en plats. Syftet med ett plank är ofta likt det som gäller för en mur. Då ett plank ofta är av enklare beskaffenhet än en mur används de dess- utom ofta som skydd mot vind och insyn vid t.ex. uteplatser, men också som skydd mot buller. Anläggningar som till sin funktion inte är en mur, men som av omständigheterna i övrigt kan upplevas ha motsvarande utformning, omfattas inte av lovplikten. Ett kantstöd som är nära en mur till sin utformning och funktion, men som till sin höjd normalt är lägre än en mur, omfattas normalt inte av lovplikt. Detsamma gäller odlings- lådor som också till sin utformning och funktion kan upplevas som en mur. En platsgjuten sittbänk av betydande längd, med täthet som en mur och i beständigt material, påminner även den till sin karaktär om en mur. 178Se t.ex. MÖD:s dom i mål nr P 8451-19. 179www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/ bygglov-for- anlaggningar/murar-och-plank/, hämtad . 180Se MÖD 2014:39. Åtgärder som har stora likheter med ett plank, men med annan funktion, är exempelvis en klättervägg. Ett plank kan också ha ett uttalat motions- och leksyfte, som ett bollplank eller en teaterkuliss på en skolgård. Som fallskydd används begreppet räcke för motsva- rande anordning. Som avskärmning och avgränsning används även olika former av tät växtlighet, så som täta och vintergröna tuja- och granhäckar eller mindre kompakta avgränsningar med syrener eller andra buskar. Så- dana omfattas inte av krav på lov. 4.5.16Bygglovsplikt för parkeringsplatser utomhus Bygglov krävs för parkeringsplats utomhus (6 kap. 1 § 8 PBF). Lov- plikten gäller dock inte om det på fastigheten finns endast ett eller två enbostadshus eller ett tvåbostadshus och parkeringsplatsen är av- sedd uteslutande för fastighetens behov. Lovplikt gäller heller inte om parkeringsplatsen anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i en detaljplan har avsatts till gata eller väg (6 kap. 2 § första stycket 3 PBF). Lovplikten för parkeringsplatser är också beroende av vad kommunen bestämt i en detaljplan eller områdesbestämmel- ser (6 kap. 2 § tredje stycket PBF). Syftet med lovplikten, såsom det beskrivs i förarbetena, är att från samhällets sida ha möjlighet att avväga intressekonflikter vid kon- kurrens om marken, att ta hänsyn till miljön, att beakta trafikrisker vid och inom parkeringsplatserna, att ha kontroll över tillfällig mark- användning som har permanentats samt att ge boende en möjlighet att påverka. Även frågan om utformning av parkeringsplatsen för att skärma av buller och strålkastarljus samt möjligheten att begränsa ingrepp i naturen, liksom inverkan på grundvattenförhållandena och infiltrationsmöjligheter var skäl som fördes fram för lovplikt.181 I för- arbetena till PBL problematiseras lovplikten för parkeringsplatser utifrån att dessa inte kräver omfattande anläggningsarbete för sin funktion.182 Parkeringsplatser omfattas också av krav enligt MKB- direktivet (se avsnitt 4.5.1). 1985/86:1 s. 690 f. 2009/10:170 Del 1 s. 137. Undantaget för en- och tvåbostadshusfastigheter gäller för eget behov. Bygglovsprövning ansågs inte heller tjäna något syfte om det gäller parkering på gata eller väg, eftersom platsen redan har tagits i anspråk för trafikändamål.183 Vid införandet av PBF framfördes att undantaget för en- och tvåbostadshus borde knytas till tomt och inte till fastighet för att inte göra skillnad mellan småhusägare på egen fastighet och småhusägare på en gemensam fastighet. Det ansågs också att parkeringsplatser som anläggs med utfart direkt mot allmän plats kunde vara trafikfarliga.184 En ställplats för cirka 20 husbilar har i praxis likställts med en par- kering och inte bedömts som en camping.185 Ett projekt för tätortsbebyggelse i MKB-direktivet kan enligt omfatta parkeringsanläggningar med liknande egen- skaper, exempelvis bussgarage och tågdepåer.186 Uppställningsplatser för bussar omnämns vanligen som bussdepå och kan omfatta såväl uppställning i garage som utomhus. Bygglovsplikten för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsent- ligt ändra begravningsplatser framgår av 6 kap. 1 § 9 PBF. Kravet på lov infördes i samband med att kulturmiljölagen trädde i kraft . Den statliga tillsynen av den kyrkliga miljön begrän- sades till kulturminnesvårdens intressen och allmänna lämplighetsprövning av nya begravningsplatser upphörde. Som skäl för lovplikt anfördes att anläggningarna är arealkrävande, medför konsekvenser för dem som bor intill och påverkar landskapsbilden. Vidare anfördes att murar och parkeringsplatser prövas av byggnads- nämnden, att lokalisering normalt prövas genom detaljplan och att genom kravet på bygglov prövas också kravet på detaljplan.187 I sammanhanget bör nämnas att begravningsplatser också regle- ras i begravningslagen; bl.a. definieras begravningsplatser som områ- den eller utrymmen som är behörigen anordnade för förvaring av avlidnas stoft eller aska och som har tagits i anspråk för detta ända- 1985/86:1 s. 692. 184Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 185Se MÖD:s dom i mål nr P 8335-15. 2020/21:174 s. 34. 1987/88:104 s. 63 f. mål, främst kyrkogårdar eller andra gravområden, minneslundar, kolumbarier eller urnmurar (1 kap. 1 § begravningslagen). Det kan även nämnas att krematorier är tillståndspliktiga enligt (32 kap. 1 § miljöprövningsförordningen). Bygglovsplikten för transformatorstationer framgår av 6 kap. 1 § 10 PBF. Från lovplikten görs undantag för sådana transformatorstationer som omfattas av undantag från krav på bygglov i en vägplan enligt väglagen eller i en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg (6 kap. 2 § 4 PBF). Lovplikten för transformatorstationer är också beroende av vad kommunen har bestämt i en detaljplan eller om- rådesbestämmelser (6 kap. 2 § tredje stycket PBF). Lovplikt infördes i samband med ikraftträdandet av nya PBF, bl.a. eftersom legaldefinitionen av byggnad i (1 kap. 4 § PBL) inte kom att omfatta dessa stationer. Även miljöskäl angavs som skäl för lovplikt. Det framfördes också att även andra teknikhus, t.ex. pumpstationer och större ventilationsanläggningar, borde omfattas av krav på bygglov.188 Sådana teknikhus kan dock under vissa förut- sättningar vara lovpliktiga byggnader; t.ex. har en pumpstation om 24kvadratmeter i praxis benämnts pumphus och prövats som en lov- pliktig åtgärd.189 Transformatorstationer kan vara relativt olika till sin utformning och omfattning. Särskilt de mindre stationerna har ofta utformats som traditionella uthus med sadeltak. Dessa ger ofta mer ett visuellt intryck av att vara byggnader än anläggningar. 4.5.19Bygglovsplikt för anläggning för grundvattentäkt Som har nämnts kan bygglovsplikten även utökas till att om- fatta att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grund- vattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 (9 kap. 8 § första stycket 5 PBL). Det finns dock inte någon generell lovplikt för så- dana anläggningar i PBF. 188Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 189Se MÖD 2018:11. 4.5.20Särskilt om altaner och pooler Pooler och altaner i olika utföranden och kombinationer är vanligt förekommande i småhusområden. Figur 4.4 med inbyggd pool Pooler är ofta mer eller mindre inbyggda i altaner. Lovplikt för altaner har prövats i ett antal domar (se avsnitt 4.4). I huvudsak har frågan då varit om altanen är att bedöma som en till- byggnad till byggnad. Altaner och pooler kan också uppföras själv- ständigt på en tomt. Senast vid införandet av PBF framförde många remissinstanser behovet av att definiera termerna altan och pool.190 Friluftsbad, idrottsplatser och nöjesparker omfattas av lovplikt (se ovan) och även dessa kan innehålla badanläggningar och till- hörande soldäck av olika omfattning och utföranden. Ett pooltak om och med en höjd på en villatomt har utifrån sin storlek och höjd ansetts vara 190Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. en byggnad.191 En altan med pool har också setts som en enhet och sammanlänkad med ett förråd bedömts som ett byggnadsverk. Arean som altanen och poolen, i det aktuella fallet, upptog var 143 kvadrat- meter och ena sidan var placerad från fastighetsgräns. Altanen sträckte sig ut över förrådstaket. och altanen med pool bedömdes ge intryck av att vara en obruten sammanlänkad en- het.192 Vidare har i praxis en fristående altan, där utrymmet under det tak som utgjorde altanens golv bedömts skapa ett sådant utrymme i vilket människor kan uppehålla sig, och därmed ansetts vara en byggnad. Altanen var , uppförd över sluttande mark och med en högsta höjd på i vart fall 1,75 meter.193 är det också vanligt förekommande i småhus- och fritids- husområden med badtunnor eller olika former av spabad/utespa. De kan ha samma funktion som en liten pool, men är oftast fristående placerade ovanpå marken eller ovanpå en altan och begränsade i djup. Det finns i den nuvarande plan- och byggrättsliga regleringen inte någon bygglovsplikt för denna typ av åtgärder. I praxis har dock en bubbelpool vid stuga som hyrs ut till allmänheten ansetts vara en sådan bassäng som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt för- ordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd.194 4.6Bygglovsplikt för skyltar och ljusanordningar Regeringen har i 16 kap. 7 § 1 PBL bemyndigats att meddela före- skrifter om att det, utöver det som följer av 9 kap. 2–7 §§ PBL, krävs bygglov för skyltar och ljusanordningar. Sådana föreskrifter har med- delats i 6 kap. 3–4 a §§ PBF. Enligt huvudregeln krävs bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordning inom område som omfattas av en detaljplan. Syftet med denna lovprövning har i tidigare lagstiftning varit att den behövs av estetiska skäl, för att värna stads- och landskapsbild, av säkerhetsskäl samt för att begränsa störning på trafik och för när- 191Se MÖD:s dom i mål nr P 116-19. 192Se MÖD:s dom i mål nr P 90-17. 193Se MÖD:s dom i mål nr P 3776-15. 194Se MÖD:s dom i mål nr M 7138-17. boende.195 Försvarets och luftfartens intressen har också varit skäl för lovplikt för ljusanordningar.196 Vid införandet av PBF föreslogs en begränsad lovplikt för skyltar och ljusanordningar. Förslaget fick omfattande kritik och genom- fördes inte.197 utredde frågan om undantag från krav på lov för skyltar och ljusanordningar. Då framkom att problemet med dåvarande lovplikt var att den var otydlig, för omfattande samt att handläggningen var för krånglig, tidsödande och dyr. före- slog mot den bakgrunden en ny reglering av lovplikten för skyltar och ljusanordningar.198 Som en följd av förslag gjordes vissa ändringar i regleringen, se beskrivning av nuvarande reglering nedan. I ett område som omfattas av en detaljplan krävs det bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra en skylt (6 kap. 3 § första stycket PBF). Med termen skylt avses en skylt, tavla, bildskärm, flagga, ljus- projektion eller liknande med syfte att förmedla reklam, information eller liknande (1 kap. 7 b § PBF). Från den generella lovplikten för skyltar finns ett antal undantag (6 kap. 3 § andra stycket PBF). Dessa innebär att det inte krävs bygglov för skyltar vars area är högst 1,0 kvm, för skyltar för tillfäl- liga evenemang om skylten är uppsatt , för orienteringstavlor vars area är högst 2,0 kvm, för skyltar inomhus, för valreklam i samband med vissa val, för nationsflagga, flagga med kommunvapen eller liknande, för vägmärke, tilläggstavla eller annan anordning för anvisning av trafik enligt vägmärkesförordningen (2007:90) och för sjövägmärke eller en säkerhetsanordning för sjö- farten enligt sjötrafikförordningen (1986:300). I 6 kap. 3 § tredje stycket PBF anges att undantagen för en skylt vars area är högst samt för en orienteringstavla vars 195Jfr 52 § byggnadsstadga, prop. 1985/86:1 s. 694 f. och 516 och SOU 1979:66 Del 2 s. 774. 1947:211 s. 129 f. 197Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 198Se att utreda undantag från bygglovsplikt för skyltar och ljusanord- ningar (Rapport 2014:5) s. 29 ff. area är högst inte gäller om skylten eller orienter- ingstavlan placeras på eller i anslutning till en sådan byggnad eller inom ett sådant bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL. Kommunen kan i en detaljplan besluta att utöka lovplikten för skyltar (6 kap. 4 a § PBF) och även besluta om undantag från kravet på lov (6 kap. 4 § PBF). Skyltar kan också omfattas av regleringen i bl.a. lagen med sär- skilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning, , ordningslagen och väglagen. Sex kortare, på fasad uppsatta flaggstänger, på vilken flaggor i tyg och med dimensionen cirka 60 × hängde, har i praxis inte ansetts som lovpliktiga skyltar.199 Inte heller en enstaka flagga med en bredd om och höjd om på flaggstång upp- satt på fasad har bedömts som lovpliktig.200 En vepa fast monterad på fasad har däremot ansetts vara en skylt, dock inte mindre fönster- affischer.201 Det bör i sammanhanget nämnas att rättsfallen får läsas i ljuset av att de är från tiden före legaldefinitionen av skylt infördes (se ovan). har uttalat att väsentligt ändra en skylt kan innebära att en befintlig skylt ändrar storlek eller utseende (exempelvis att texten, färgen eller ljusstyrkan ändras) och att ändringen är väsentlig.202 har också uttalat att undantaget för flaggor, utöver nationsflagga och flagga med kommunvapen som är direkt listade som undantag, omfattar exempelvis EU-flaggan, regionflaggor, landskaps- flaggor, samiska flaggan och romska flaggan. Valreklam i samband med kyrkovalet anses inte omfattas av undantaget vad gäller val. Försäljnings- kampanjer bör inte omfattas av undantaget för tillfälliga evenemang.203 Även skyltar som inte omfattas av krav på lov ska följa den detalj- plan eller de områdesbestämmelser som gäller för området (10 kap. 2 § PBL). 199Se RÅ 81 2:36. 200Se RÅ 2004 not. 201Se mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 6910-11. 202www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- skyltar/, hämtad . 203www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- skyltar/, hämtad . Något om olika typer av skyltar har exemplifierat, och med fotografier illustrerat, olika typer av skyltar.204 De vanligaste fasadskyltarna är enkelsidiga skyltar som sitter på fasaden. Fasadskyltar finns i många olika utföranden exempelvis som målade bokstäver, lösa bokstäver, neon/diodskyltar, lösa bokstäver på skyltyta, hela skyltplattor, skivskyltar, skyltlådor, skylt på skylt- fönster, reklamytor på fasad. En annan variant på fasadskyltar är de dubbelsidiga skyltar som sticker ut från fasaden. Exempel på sådana skyltar är flaggskylt, flaggskylt som skyltlåda, pendelskylt och plog- skylt. Det finns även mjuka skyltar som fästs på fasaden. Exempel på mjuka skyltar är vepa och banderoll. Mindre fristående skyltar som är löst placerade på marken är van- liga i stadsmiljö, framför allt i stadskärnor. De har lite olika utföran- den och namn som till exempel trottoarpratare, gatupratare, vipp- skylt och sandwichskylt. Större fristående skyltar är vanliga i mer externa lägen i staden. Exempel på sådana skyltar är skyltpylon, stolpskylt, skylttavla på stolpar och reklamballong. Både i stads- kärnor och i mer externa lägen förekommer fristående reklamytor eller reklamtavlor. De kan antingen vara helt fristående eller exem- pelvis placerade på en busskur. Exempel på sådana skyltar är affisch- tavlor, reklampelare, reklamtavlor med reklambudskap, bildväxlande skyltar och reklamballonger. Mjuka skyltar som vepor och bande- roller finns inte bara på fasader utan är även vanligt förekommande på till exempel staket, plank eller mellan träd. En bildskärm är en digital skärm som förmedlar reklam, informa- tion eller liknade. Den kan vara antingen fristående eller placerad på en fasad. Informationstavlor förekommer till exempel vid kommungränser och vid infarter till städer. De vänder sig ofta till turister eller andra besökare. Vid infarter till industriområden, handelsområden eller bostadsområden finns ibland orienteringstavlor som vänder sig till besökare. Deras syfte är att hjälpa besökaren att hitta till rätt bygg- nad eller entré. 204www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- skyltar/, hämtad . Flaggor med företagsnamn, företagsloggor och produktnamn, så kallade reklamflaggor, antingen på fristående flaggstänger eller på flaggstänger som är fästa i fasader eller på tak är en form av skylt. En variant på reklamflagga är fjäderflaggan som även kallas beachflagga. En ytterligare skyltvariant är ljusprojektion på fasad eller annan yta. Vid större byggprojekt finns ofta så kallade byggskyltar. På dessa kan det stå vad som ska byggas, vem som bygger och för vem, vilka olika entreprenörer som anlitas och hur man kan köpa eller hyra en bostad eller lokal i den byggnad som byggs. I trafiken finns många olika skyltar, vägmärken och andra anord- ningar. De flesta av dessa skyltar och anordningar regleras i vägmär- kesförordningen. Även till havs och i sjöar finns det skyltar, märken och andra anordningar. Sjövägmärken och säkerhetsanordningar för sjöfarten regleras i sjötrafikförordningen (1986:300). Det finns skyltar som vanligtvis inte uppfattas som skyltar, men som trots det omfattas av skyltdefinitionen i PBF. En skylt behöver inte ha text utan kan bestå av enbart en logotyp.