sou · H9B351d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt domstolen ska den prövande myndigheten, om den finner att förbudet i 8 § artskyddsförordningen i ett enskilt fall med- för att rådigheten över marken inskränks på ett sådant sätt att pågå- ende markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras, medge dispens från förbudet i 8 §, trots att det saknas uttryckligt författningsstöd. I fråga om de fridlysningsbestämmelser som genomför EU:s art- skydd har följande betydelse för hur långtgående rådighetsinskränk- ningar de behöver kunna medföra. För undantag (inklusive dispen- ser) från förbuden i art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet krävs enligt båda direktiven att det inte finns någon annan lämplig lösning och att undantaget görs av någon av de anledningar som anges i respektive direktiv. För undantag enligt art- och habitatdirek- tivet krävs dessutom att undantaget inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånden av den berörda arten i dess naturliga utbredningsområde. Det finns därför ett behov av att utreda hur långtgående rådig- hetsinskränkningar som fridlysningsbestämmelserna – inbegripet reglerna om undantag och dispens från förbuden i dessa bestäm- melser – bör kunna medföra. Detta innefattar ett behov av att analy- sera och klarlägga hur långtgående skydd som kräver. Idet sammanhanget behöver hänsyn tas till EU-rättsliga åtaganden. Bedömningen ska inkludera hur långtgående rådighets- inskränkningen bör vara för de nationellt skyddade arterna. Bör en rätt till ersättning införas? Rätt till ersättning på grund av beslut meddelade med stöd av regleras i 31 kap. 4 § . Det finns dock ingen lagstadgad rätt till ersättning på grund av beslut som gäller fridlys- ningsbestämmelserna eller artskyddsförordningen. Fridlysningsbestämmelserna tillämpas i större utsträckning i skogsbruket. Detta har lett till att antalet beslut om förbud eller försiktighetsåtgärder fattade av till skydd för fridlysta arter har ökat. Frågor om artskydd kan under vissa omstän- digheter, t.ex. med anledning av en s.k. avverkningsanmälan till Skogs- styrelsen, prövas inom ramen för en anmälan för samråd enligt 12 kap. 6 § . Enligt 31 kap. 4 § kan fastighetsägaren ha rätt till ersättning på grund av beslut som gäller förbud eller före- lägganden enligt 12 kap. 6 § . Mark- och noterat i ett mål om försiktig- hetsåtgärder till skydd för fortplantningsområden för tjäder vid av- verkning (Mark- och dom i mål nr M 10104-17). Ersättningsfrågan prövades inte i målet. Just nu prövas i domstol frågan om ett förbud eller föreläggande enligt 12 kap. 6 § till skydd för en fridlyst art kan medföra rätt till ersättning, till skill- nad från ett motsvarande förbud eller föreläggande enligt artskydds- förordningen (Mark- och mål nr M 7888-19). Med utgångspunkt i en bedömning av hur långtgående rådighets- inskränkningar som fridlysningsbestämmelserna kan respektive bör kunna medföra behöver det utredas om en rätt till ersättning kan och bör införas vid rådighetsinskränkningar som innebär att pågående markanvändning på berörd del av fastigheten avsevärt försvåras. Om en ersättningsrätt föreslås, behöver det också utredas under vilka förutsättningar och med vilka begränsningar en sådan ersättning bör lämnas. Det behöver även utredas om beslut om ersättning kan fattas som myndigheten fattar det rådighetsinskränkande beslu- tet i syfte att förenkla för berörda markägare. Frågan om ersättningsrätt rymmer frågan om hur ersättningen ska beräknas. I det sammanhanget behöver det tas hänsyn till att rådighetsinskränkningar till skydd för arter kan vara av både tillfällig och mer bestående karaktär. Ersättningsfrågan rymmer vidare dels frågan om hur ersättningen bör finansieras, dels frågan om hur det kan säkerställas att ersättning inte kan lämnas för samma rådighetsinskränkning. Vidare omfattas frågan om huruvida hindrar eller begränsar möjligheterna att kompen- sera enskilda för rådighetsinskränkningar, särskilt sådana som följer av en tillämpning av de EU-baserade fridlysningsbestämmelserna. För fridlysningsbestämmelser som medger lika långtgående rådig- hetsinskränkningar, är det mycket viktigt att en eventuell rätt till ersättning är enhetligt utformad. För enskilda skulle skillnader i dessa delar kunna framstå som slumpmässiga, orättvisa och stötande. Prövningen av fridlysningsbestämmelserna i förhållande till annan prövning Vid prövning av verksamheter är det viktigt att det råder så stor förutsebarhet och enhetlighet som möjligt. I syfte att undvika sins- emellan motsägande avgöranden och av effektivitetsskäl är det där- för viktigt att de frågor som rör en och samma verksamhet, så långt som möjligt och lämpligt, hanteras och bedöms vid ett och samma tillfälle. Om en planerad verksamhet eller åtgärd medför en otillåten påverkan på en skyddad art, kan det medföra att verksamheten eller åtgärden inte kan genomföras som planerat. Om möjligt bör därför påverkan på skyddade arter bedömas i ett tidigt skede. Den rätts- praxis (se bl.a. MÖD 2013:13) som har utvecklats för prövning enligt och som innebär att det som en del i prövningen av de allmänna hänsynsreglerna enligt 2 kap. ingår att – med tillämpning av relevanta fridlysningsbestämmelser i artskyddsför- ordningen – bedöma hur skyddade arter påverkas av den planerade verksamheten, utgör ett viktigt bidrag för att nå målsättningarna. I flera andra lagstiftningar finns bestämmelser om att de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. ska tillämpas vid prövning en- ligt den lagstiftningen, t.ex. i ellagen (1997:857) och lagen (1992:1140) om ekonomiska zon. Vid prövning av en ansökan om nät- koncession för linje enligt ellagen (1997:857) ska 2 kap. tillämpas, vilket enligt den praxis som utvecklats i viss utsträckning innefattar prövning av frågor om artskydd (bl.a. Mark- och miljö- överdomstolens domar i mål M 7934-17, den 11 septem- ber 2019 i mål M 4874-18 och i mål M 1769-18). I exempelvis (2010:900) finns däremot inga bestämmelser om att de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljö- balken ska tillämpas vid prövning enligt den lagstiftningen. Som Mark- och har konstaterat, ger en detaljplan i sig därför inte rätt att vidta åtgärder som strider mot bestämmelserna om artskydd, utan en prövning av artskyddet kan komma att krävas, trots att en plan antagits (Mark- och dom i mål M 2114-15). Det bör utredas om det är lämpligt att i ökad utsträckning sam- ordna prövningen av fridlysningsbestämmelserna med prövningen enligt i övrigt och prövning enligt annan lagstiftning som rör verksamheter, åtgärder eller planer som typiskt sett kan komma att påverka skyddade arter. Om en ökad samordning mellan prövningarna är lämplig, behöver en bedömning göras av om för- fattningsändringar är nödvändiga eller om redan gällande lagstift- ning medger en sådan ökad samordning. Det behöver även bedömas om en ökad samordning kan uppnås på annat sätt än genom författ- ningsreglering, t.ex. genom gemensamma riktlinjer om handlägg- ningen av artskyddsfrågor, vägledningar för prövningsmyndigheterna eller på annat sätt. Den ökade samordningen mellan prövningen enligt artskydds- förordningen och prövningen av underrättelser om avverkning och om andra skogsbruksåtgärder enligt skogsvårdslagen som Natur- vårdsverket och har kommit överens om (Naturvårds- verket och 2016, Gemensamma riktlinjer för hand- läggning av artskyddsärenden i skogsbruket), är ett tydligt exempel på hur samordningen i vissa fall kan öka inom ramen för befintlig lagstiftning. Riktlinjerna tar sin utgångspunkt i att och har ett gemensamt ansvar för hur artskyddet till- godoses vid skogsbruksåtgärder och att myndigheterna därför ska vara överens i sin bedömning. Det ingår inte att utreda eller lämna författningsförslag som med- för en ökad samordning mellan å ena sidan prövningen enligt art- skyddsförordningen och å andra sidan lagen (1966:314) om konti- nentalsockeln, väglagen (1971:948), minerallagen (1991:45) respektive lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Eventuella författnings- förslag får inte heller i övrigt påverka tillämpningen av dessa lagar. Detsamma gäller för jakt- och fiskelagstiftningen. Med hänsyn till att inte innefattar en pröv- ning av de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. , ingår det inte heller att utreda en samlad prövning av artskyddsförordningen och . •se över artskyddsförordningen för att säkerställa att regelverket effektivt och rättssäkert kan skydda arter och att lagstiftningen är tydlig gentemot markägare om när dessa har rätt till ersättning, •ta ställning till om ändringar i ersättningsbestäm- melser eller andra delar av balken är nödvändiga för att över- synens syfte ska kunna nås, •överväga hur bestämmelser om artskydd i skilda regelverk kan ges en bättre och mer enhetlig utformning och hur gränsdragningen dem emellan kan göras tydligare, •analysera och klarlägga statens respektive verksamhetsutövarens inklusive fastighetsägarens utredningsansvar när det gäller frågor om artskydd, och då särskilt klargöra statens ansvar att tillhanda- hålla nödvändigt underlag i frågor om artskydd – hänsyn behöver tas till de särskilda förutsättningar som finns vid pågående och icke-pågående markanvändning, •se över fridlysningsbestämmelserna i syfte att säkerställa att de bidrar till ett effektivt, välfungerande och rättssäkert artskydd, samt är förenliga med EU-rättsliga åtaganden, •analysera och klarlägga hur långtgående skydd som kräver, •övergripande redovisa hur art- och habitatdirektivets respektive fågeldirektivets bestämmelser om skydd av arter genomförts i några andra av EU:s medlemsstater, däribland , samt jäm- föra med det svenska genomförandet, •analysera hur långtgående rådighetsinskränkningar nuvarande frid- lysningsbestämmelser ger utrymme för, •analysera och ta ställning till hur långtgående rådighetsinskränk- ningar som fridlysningsbestämmelserna bör kunna ge utrymme för, •utreda och ta ställning till om en ersättningsrätt bör införas och i så fall under vilka förutsättningar sådan ersättning bör lämnas när en fridlysningsbestämmelse medför att rådigheten över marken inskränks på ett sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras, •utreda och vid behov föreslå hur sådan ersättning bör beräknas och finansieras, •analysera hur sådan ersättning som lämnas till ekonomiska aktö- rer förhåller sig till statsstödsregelverket, •utreda om det är lämpligt att i ökad utsträckning samordna pröv- ningen av fridlysningsbestämmelserna med annan prövning enligt och enligt annan lagstiftning, och •lämna de författningsförslag och eventuella förslag på övriga åt- gärder som bedöms nödvändiga. Uppdraget att förbättra förutsättningarna för arbetet för att förebygga, upptäcka och lagföra artskyddsrelaterad brottslighet har det skett en tydlig ökning av antalet artskydds- brottsärenden (2016, Förstärkta åtgärder mot art- skyddsbrott). De fall av artskyddsbrott som upptäckts visar att det förekommer smuggling till och från av hotade arter och att svenska arter fångas, samlas in och handlas med i en tidigare okänd omfattning. Utifrån de upptäckta fallen finns det enligt Jordbruks- verket även tecken på inslag av internationell, organiserad brottslighet. Det finns ett antal uppmärksammade fall i där samlare samlat in ägg från vilda fåglar, haft omfattande samlingar av både fågel- ägg och fullvuxna fåglar och även handlat internationellt med fågel- ägg. Det mest omtalade fallet är det s.k. Stekenjokk-målet (Hov- rätten för Nedre dom i mål B 276-14 ). Arbetet för att förebygga och lagföra artskyddsrelaterad brotts- lighet är en viktig del i arbetet för att bevara hotade arter. Handel med samt innehav och transport av hotade arter Hotade djur och växter är föremål för omfattande insamling och den illegala handeln med produkter av hotade arter är utbredd. Detta hotar många arters överlevnad. Handeln regleras av såväl regler i som i de EU-förordningar som genomför kon- ventionen. Det finns ytterligare regler om handel i artskyddsför- ordningen. regleringsbrev fick i uppdrag att i samråd med bl.a. redovisa ett förslag till genom- förande av om artskyddsbrott. lämnade i sin redovisning av regeringsuppdraget ett flertal förslag till ändringar av bestämmelser som kompletterar EU:s Cites- förordning eller som annars rör handel med skyddade djur och växter (2019, Förslag på åtgärder för ett stärkt arbete mot artskyddsbrott). Myndighetens förslag avsåg bl.a. att utreda om skadestånd till staten för artskyddsbrott bör införas, ett utökat krav på verksamhetstillstånd för handel med djur och växter, utökade befogenheter för att agera vid inre gräns, ändrade sekretess- bestämmelser, ett nytt nationellt register över de levande djur som anges i bilagorna A och B i EU:s Cites-förordning, förbud mot bl.a. innehav av illegala exemplar samt ett förbud mot innehav av ägg- samlingar. I detta sammanhang bör nämnas att även organisationer har pekat på behovet av att komplettera fridlysningsbestämmelsernas förbud mot att samla in ägg med ett förbud mot att inneha ägg- samlingar (, ärende nr M2018/01532/Nm, skri- velse från och Kungsörn ). Det finns ett behov av att se över de regler som gäller för bl.a. handel med samt innehav och transport av hotade arter i i syfte att identifiera hur genomförandet av våra internationella för- pliktelser på området kan stramas upp och göras mer effektivt. Vid en sådan översyn bör de förslag som har redovisat till regeringen övervägas (rapporter , För- stärkta åtgärder mot artskyddsbrott och 2019, Förslag på åtgärder för ett stärkt arbete mot artskyddsbrott). Skadestånd vid artskyddsrelaterad brottslighet och några straffrättsliga frågor Av rapporter framgår att det har synts en tydlig ökning av artskyddsbrottsärenden. Utöver förslagen till ändringar i lagstiftningen som rör handel med hotade arter, har myndigheten även föreslagit ändringar för att förebygga och bekämpa artskyddsbrott. Myndigheten har bl.a. föreslagit att frågan om att införa en skyldighet att betala skadestånd till det allmänna vid art- skyddsbrott borde utredas. Enligt myndigheten bör utredningen om- fatta frågan om fasta skadeståndsbelopp för olika arter med förebild i det system som finns i . Syftet med ett sådant skadestånd skulle enligt myndigheten dels vara att ersätta skadan av brottet, dels synliggöra samhällets ansträngningar för att bevara arter och natur- områden. Mot bakgrund av bl.a. rapporter, bör det ut- redas om artskyddslagstiftningen samt relevanta straffrättsliga bestäm- melser och förverkanderegler etc. behöver ändras för att mer effek- tivt förebygga och bekämpa artskyddsrelaterad brottslighet. I syfte att förbättra förutsättningarna för brottsförebyggande och brotts- bekämpande arbete, kan det även behöva utredas om nuvarande orga- nisationsformer och arbetssätt kan göras mer effektiva. Det ingår dock inte att utreda domstolarnas organisationsformer och arbetssätt. Det finns också ett behov av att ta ställning till om det behövs bestämmelser om skadestånd till det allmänna vid artskyddsrelaterad brottslighet. Det bör framhållas att ett sådant skadestånd ska syfta till att ersätta skadan som i det enskilda fallet har uppstått på grund av den brottsliga gärningen men att skadeståndsbeloppet kan behöva bestämmas utifrån schabloner eller skälighetsuppskattningar. I det enskilda fallet kan skadeståndsbeloppet av rimlighetsskäl behöva av- vika från sådana fastställda schabloner. Det är viktigt att särskilja ett sådant skadeståndsansvar från en skyldighet att oberoende av skadan i det enskilda fallet betala ett fast belopp till det allmänna på grund av en brottslig gärning, vilket i praktiken närmast skulle vara att jäm- ställa med penningböter. •se över de svenska regler som gäller för handel med samt innehav och transport av hotade arter och särskilt utreda om och hur de förslag som har lämnat bör genomföras, •lämna ett förslag till förbud mot samlingar av fågelägg och föreslå hur ett sådant förbud kan genomföras, •utreda om det behövs bestämmelser om skadestånd vid brott mot skyddade arter och andra ändringar i lagstiftningen i syfte att bättre förebygga och bekämpa artskyddsrelaterad brottslighet, och •lämna de författningsförslag och förslag på övriga åtgärder som bedöms nödvändiga. Utredaren ska beskriva konsekvenserna av sina förslag ur ett miljö- mässigt, statsfinansiellt, samhällsekonomiskt, socialt och företagsmäs- sigt perspektiv. Det är angeläget att de åtgärder som föreslås utfor- mas så att syftet med regelverket om artskydd uppnås, som hänsyn tas till totalförsvaret och dess långsiktiga behov av ändamåls- enliga anläggningar, som t.ex. övnings- och skjutfält, och de admini- strativa och andra kostnader som åtgärderna medför för företag blir så små som möjligt. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Beskrivningen av de miljö- mässiga aspekterna ska utgå från relevanta nationella miljömål och omfatta konsekvenserna för miljön och för människors hälsa och säkerhet. Konsekvensanalysen ska påbörjas i utredningens inledande skede och löpa parallellt med det övriga utredningsarbetet. Inom ramen för konsekvensanalysen ska alternativa modeller och instru- ment övervägas som säkerställer att de arter som skyddas enligt art- skyddsförordningen bevaras som pågående markanvändning inte avsevärt försvåras. En översiktlig redovisning och motivering ska göras av vilka förslag som har övervägts men avfärdats. Vid even- tuella statsfinansiella effekter ska utredaren föreslå finansiering. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete ha kontakt med berörda myndigheter och andra berörda aktörer. Utredaren ska hålla sig underrättad om det arbete som (M 2019:02) utför. Uppdraget ska redovisas . Lagar, förordningar och föreskrifter om artskydd i – historik Lagar, förordningar och föreskrifter om artskydd (Regler om jakt och fiske ingår inte) Lag ang. naturminnesmärkens fredande; gifven d. Reglemente (nr 156 s.1) Naturskyddslag (1952:688) Kungörelse nr 821 med närmare bestämmelser om naturskyddslagen Naturvårdslag (1964:822) Naturvårdskungörelse (1964:825) till naturvårdslagen (1964:822), föregående kungörelse (1952:821) upphävs Naturvårdskungörelse (1974:1028), föregående naturvårdskungörelse (1964:825) upphävs. Förordning (1975:542) om tillämpning av konventionen om internationell handel med utrotningshotade vilda djur och växter Naturvårdsförordning (1976:484), upphävd kungörelse om fridlysning av slätsnok och sandödla (SNFS 1982:6) NV:11 kungörelse med föreskrifter om fridlysning av vissa djurarter (SNFS 1985:4) – kräldjur kungörelse med föreskrifter om fridlysning av vissa växtarter (SNFS 1992:3) – orkidéer, samtliga arter Lag (1994:1818) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter (CITES inom EU) Förordning (1994:2027) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter (CITES inom EU) Artskyddsförordning (1998:179) föreskrifter om artskydd (NFS 1999:7) – artlista i bilaga 1 föreskrifter om ändring i föreskrifter (NFS 1999:7) om artskydd (NFS 1999:12) – artlista i bilaga 1 Statens jordbruksverks föreskrifter om handel och andra åtgärder med exemplar av vilt levande djur- och växtarter som behöver skydd (SJVFS 2009:71), saknr J 15 föreskrifter om ändring i föreskrifterna (1999:7) om artskydd (NFS 2005:12) Artskyddsförordning (2007:845) föreskrifter om artskydd (NFS 2009:10) Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:89) om handel och andra åtgärder med exemplar av vilt levande djur - och växtarter som behöver skydd (SJVFS 2009:71 saknr J 15) Lag (2011:1070) om handel med sälprodukter Förordning (2010:1491) om handel med sälprodukter 1.Säker och kostnadseffektiv it-drift –rättsliga förutsättningar för utkontraktering. 2.Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. 3.Skolbibliotek för bildning och utbildning. 4.Informationsöverföring inom vård och omsorg. 5.Ett förbättrat system för arbetskrafts- invandring. 6.God och nära vård. Rätt stöd till psykisk hälsa. 7.Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. 8.När behovet får styra –ett tandvårdssystem för en mer jäm lik tandhälsa. 1 & Vol. 2, bilagor + Sammanfattning (häfte). 9.Vem kan man lita på? Enkel och ändamålsenlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. 10.Radiologiska skador – skadestånd, säkerheter, skadereglering. 11.Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktions- nedsättning. 12.Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. 13.En teknikneutral grundlags bestämmelse för regeringsbeslut. 14.Boende på (o)lika villkor –merkostnader i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. 15.Föreningsfrihet och terrorist organisationer. 16.En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. 17.Ett moderniserat konsumentskydd. 18.Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. 19.En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 1 och 2. 20.Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelands- medborgare. 21.En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden. 22.Hårdare regler för nya nikotin- produkter. 23.Stärkt planering för en hållbar utveckling. –en del av den cirkulära ekonomin. 25.Struktur för ökad motståndskraft. 26.Använd det som fungerar. 27.Ett förbud mot rasistiska organisationer. 28.Immunitet för utställningsföremål. 29.Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. –mer tid till lärande. 31.Kontroller på väg. 32.Papper, poddar och ... Pliktmateriallagstiftning för ett tryggat källmaterial. 33.En tioårig grundskola. Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 34.Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 35.En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. 36.Gode män och förvaltare – en över- syn. 37.Stärkt rätt till personlig assistans. Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. 38.En ny lag om ordningsvakter m.m. Ju. 39.Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården. 40.Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. 41.VAB för vårdåtgärder i skolan. 42.Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 43.Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar. 45.En EU-anpassad djurläkemedels- lagstiftning. Del 1 och 2. – ett snabbförfarande i brottmål. 47.Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. 48.I en värld som ställer om. utan fossila drivmedel 2040. 49.Kommuner mot brott. 50.Fri hyressättning vid nyproduktion. 51.Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. 1 och 2. En väl fungerande ordning för val och beslutsfattandei kommuner och regioner. Ett moderniserat konsumentskydd. Stärkt planering för en hållbar utveckling. Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett nytt regelverk för bygglov. Del 1 och 2. Säker och kostnadseffektiv it-drift rättsliga förutsättningar för utkontraktering. Vem kan man lita på? Enkel och ändamåls enlig användning av betrodda tjänster i den offentliga förvaltningen. Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post. Kontroller på väg. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap. Ett förbättrat system för arbetskrafts invandring. Förstärkt skydd för väljarna vid röst- mottagningen. Andra chans för krisande företag –En ny lag om företagsrekonstruktion. En teknikneutral grundlagsbestämmelse för regeringsbeslut. Föreningsfrihet och terroristorganisationer. Bolags rörlighet över gränserna. Volym 1 & 2. Ecris-TCN – ett mer effektivt utbyte av brottmålsdomar mot tredjelandsmed- borgare. Struktur för ökad motståndskraft. Ett förbud mot rasistiska organisationer.