sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — Många konstnärer försörjer sig genom arbete som egenföretagare eller en kombination av anställning och egenföretagande och har låga och oregelbundna inkomster. Det i sin tur leder till låga eller inga ersättningar från socialförsäkringen. Vi bedömer att de sociala trygg- hetssystemen behöver utvecklas så att även konstnärer och andra yrkesverksamma i kultursektorn kan få tillgång till dem. För att åstad- komma detta krävs både regelförändringar och att kunskapen om yrkesgruppernas villkor och informationsbehov ökar både på och vid berörda myndigheter. Vi bedömer att tidigare arbete med att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kom- bination av inkomstkällor och anställningsformer behöver följas upp i syfte att vid behov kunna vidareutveckla informationen och skapa förutsättningar för ett fördjupat lärande vid myndigheten. Syftet med det uppdrag som hade 2020 var att tydliggöra vill- koren för socialförsäkringen för egenföretagare och kombinatörer. Det är viktigt att undersöker om detta syfte har uppnåtts bland tilltänkta målgrupper, däribland konstnärer, för att kunna identifiera eventuella ytterligare utvecklingsbehov. 7.6Ta till vara digitaliseringens möjligheter Förslag: Regeringen avsätter 2022 samt 2023 och 2024 för en satsning på digitali- sering av kulturarvet. Satsningen ska inriktas på digitalisering av samlingarna inom arkiv, bibliotek och museer. får i uppdrag att ta fram formerna för satsningen i samverkan med och . Inom hela kulturarvssektorn finns behov av att tillgängliggöra en större del av samlingarna digitalt och av samlingsvårdande insatser. Vi bedömer att satsningen bör omfatta en arbetsmarknadsinsats som subventionerar anställningar inom arkiv, bibliotek och museum i syfte att digitalisera kulturarvet. För att få största möjliga effekt bör satsningen även innefatta kompetensutvecklande insatser, samord- ning och utveckling av gemensam infrastruktur. bör vara huvudansvarig för formerna och genomförandet av satsningen. Detta ligger väl i linje med Riks- antikvarieämbetets uppdrag och vi bedömer att myndigheten har god kompetens inom området. För att säkerställa att satsningen även anpassas till arkiv och bibliotek bör uppdraget ske i samverkan med och . Satsningen bör omfatta hela kulturarvssektorn – från stora stat- liga institutioner till små, ideella museer och enskilda arkivverksam- heter. I ett inledande skede kan det dock finnas behov av att fokusera på ett urval av kulturarvsaktörer. I så fall är det viktigt att samordning och uppbyggnad av infrastruktur sker utifrån förutsättningen att även små aktörer ska ha möjlighet att ta del av de gemensamma resurser som byggs upp. För att säkerställa detta bör från början föra en dialog med en mångfald av kulturarvsaktörer. Vi bedömer att förslaget skulle skapa flera hundra heltidsanställ- ningar som kulturarvsaktörerna bättre skulle kunna ta tillvara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder för att göra kulturarvet mer tillgängligt för befolkningen och för andra sektorer, till exempel forskning. En renodlad arbetsmarknadssatsning skulle dock generera en ökad volym av digitaliserade samlingar i en omfatt- ning som vi bedömer att kulturarvsaktörerna inte kan dra full nytta av. Det behövs även samordning av digitaliseringsarbetet, rätt kompetens och utveckling av en gemensam infrastruktur för att digitaliseringen ska bli effektiv och möjliggöra att befolkningen kan ta del av det digitaliserade kulturarvet. Kostnaderna för satsningen 2023 och 2024 motsvarar omfattningen av regeringens tidigare satsning Access 2006–2009, med hänsyn tagen till inflationen. bedömer vi att summan bör vara lägre med anledning av att satsningen då befinner sig i en uppbyggnadsfas. 7.6.2Utred hur bibliotekens utlån av e-böcker kan samordnas nationellt Förslag: Regeringen tillsätter en utredning som får i uppgift att ta fram formerna för en nationell samordning av bibliotekens utlån av e-böcker. Som vi har beskrivit i avsnitt 3.4.4 och avsnitt 4.8 medför nuvarande system för bibliotekens utlån av e-böcker ekonomiska utmaningar för kommunerna och att den potential som e-böcker har för att tillgängliggöra litteratur inte tas tillvara. Vi menar därför att en utred- ning bör undersöka förutsättningarna och föreslå former för en nationell samordning av bibliotekens utlån av e-böcker. Olika alter- lösningar bör utredas liksom hur de förhåller sig till de olika aktörerna inom det allmänna biblioteksväsendet. Ett möjligt alternativ kan vara en nationell plattform där alla invånare kan låna e- böcker; ett annat alternativ kan vara en infrastruktur som nyttjas av till exempel folkbiblioteken runt om i landet. Ett förslag till hur en nationell biblioteksplattform kan utformas finns i rapporten teket i skyn som togs fram inom ramen för arbete med den nationella biblioteksstrategin.6 Utredningen bör också bedöma om den ökade utlåningen av e-böcker medför ett behov av nya konstnärspolitiska insatser för författare, översättare, tecknare och illustratörer, och i så fall föreslå hur sådana insatser kan utformas. Målet för utredningen bör vara dels att ta fram ett förslag som möjliggör en jämlik tillgång till digitala medier i hela , dels att säkerställa ekonomisk hållbarhet i hela systemet – från upphovs- personer och förlag till biblioteken och deras huvudmän. Utred- ningen bör bedrivas i nära samråd med aktörer inom biblioteks- och litteraturområdet. Det är särskilt angeläget att utredningen beaktar behoven hos bibliotekens prioriterade målgrupper barn och ungdomar, personer med funktionsnedsättning, nationella minoriteter och personer med annat modersmål än svenska. För några av de prioriterade målgrup- perna finns redan nationella digitala bibliotekstjänster och i sitt bud- getunderlag äskar medel för att säkra en lång- siktig drift av dessa.7 Vi bedömer att ekonomiska satsningar på be- fintliga nationella tjänster kan ske utan att invänta den föreslagna utredningens slutsatser. 7.6.3Analysera konsekvenser och behov kopplade till ny upphovsrättslagstiftning Förslag: får i uppdrag att löpande bevaka och analysera vilka konsekvenser implementeringen av EU:s upphovs- rättsdirektiv (det så kallade DSM-direktivet) får för konstnärers möjligheter att verka i det digitala landskapet. Uppdraget ska redo- visas till regeringen i årsredovisning. () ska bistå i uppdragets genomförande. EU:s så kallade DSM-direktiv (Digital Single Market) syftar till att underlätta en gemensam inre marknad för digital användning av upp- hovsrättsligt skyddat material. Direktivet implementeras i skrivande stund i svensk lagstiftning och kommer att få en stor betydelse för förutsättningarna att försörja sig som konstnär och för upphovs- rättsfrågornas utveckling inom ramen för den digitala marknaden. har haft ett uppdrag att kartlägga digitaliseringens konsekvenser för konstnärer och analysera konst- närernas förutsättningar att verka i det nya digitala landskapet. I upp- draget har ingått att undersöka olika sätt att stödja konstnärers möj- lighet att utifrån gällande rätt, verka i den digitala miljön och att där nyttja, tillvarata och säkerställa rättigheterna till sina verk. Den kom- mande nya upphovsrättslagstiftningen motiverar att Konstnärsnämn- dens uppdrag inom området förlängs. I det förlängda uppdraget bör ingå att undersöka och definiera konstnärernas behov av stöd för att verka i den digitala miljön samt nyttja, tillvarata och säkerställa rättig- heterna till sina verk. ska även delta i utvecklingen av kompetenshöjande insatser om upphovsrätt med utgångspunkt i den analys av konstnärernas stödbehov som ingår i uppdraget (se förslag 7.6.4). Beställarna av kultur har motsvarande behov som konstnärerna vad gäller kunskap om upphovsrättsliga frågor. Vi bedömer att beställarsidans branschorganisationer kan genomföra analysen av de konsekvenser som en ny upphovsrätt får för deras medlemmar. I av- snitt 7.6.5 föreslår vi ett statligt stöd som bland annat bör kunna användas för detta ändamål. 7.6.4Kompetenshöjande insatser om upphovsrätt Förslag: Kunskapen om upphovsrätt ska stärkas genom att () får i uppdrag att •i samverkan med utveckla kompetens- höjande insatser samt ta fram samlad information om upp- hovsrätten för myndigheter, kulturinstitutioner och andra aktörer •i samverkan med utveckla profilerad branschinformation till PRV:s webbplats för avgränsade mål- grupper och branscher •i samverkan med och sam- ordna sin vägledande information vad gäller upphovsrättsliga frågor till verksamma inom kulturområdet. Uppdragen ska redovisas till regeringen () . Vi bedömer att det behövs mer kunskap om upphovsrätt och ersätt- ning bland kulturinstitutioner, myndigheter och andra marknads- aktörer samt bland konstnärer (se kapitel 3). bristande kunskap om upphovsrätten är en utmaning för kulturområdets olika branscher. Vi bedömer också att behovet av kompetenshöjande insatser vad gäller upphovsrätt kommer öka ytterligare i och med implementer- ingen av EU:s upphovsrättsdirektiv i svensk lagstiftning. Vi föreslår därför att () i samverkan med uppdras att utveckla kompetenshöjande insatser och ta fram samlad information om den nya upphovsrätten med ut- gångspunkt i de stödbehov som dessa myndigheter identifierar inom ramen för förslaget i avsnitt 7.6.3. De kompetenshöjande insatserna bör ske i samverkan mellan myndigheter och konstnärernas organisationer och rikta sig till konstnärer, olika marknadsaktörer och beslutsfattare. Vi bedömer att den befintliga infrastrukturen vad gäller vägledande information på det digitala området är ändamålsenlig, men den behöver stärkas och samordnas bättre. Detta gäller särskilt webbbaserade tjänster som till exempel Konstnärsguiden (), Verk- () samt PRV:s informationsportal. I sin utåt- riktade information om upphovsrätten bör dessa myndigheter hänvisa till de organisationer som arbetar med att ge stöd i upphovsrättsliga frågor inom kulturområdet och på så sätt stärka den samordnade informationsstrukturen. 7.6.5Stärk rådgivningen om upphovsrätt Förslag: Konstnärernas upphovsorganisationer och yrkesförbund ska kunna beviljas statliga medel i syfte att utvidga och stärka den egna kunskapsuppbyggnaden och rådgivningen när det gäller upp- hovsrätt. Motsvarande gäller för beställarsidans branschorgani- sationer. Vi föreslår att avsätts för ändamålet och att utreder hur detta kan genomföras. Digitaliseringen har ökat både konstnärers och beställarorganisa- tioners behov av rådgivning och information i frågor om upphovs- rätt (se avsnitt 3.5). Kulturområdets upphovsrätts- och yrkesorgani- sationer ger i många fall stöd även till icke medlemmar, till exempel med att granska avtal. Organisationernas information och rådgiv- ning finansieras i första hand med hjälp av medlemsavgifter eller administrationsavdrag från kollektiva medel. Resurserna växer dock inte i takt med behovet. Det behövs därför statlig finansiering som möjliggör för konstnärernas organisationer att utvidga och stärka sin egen rådgivning. Detsamma gäller för de branschorganisationer som ger stöd till beställarorganisationerna, det vill säga arrangörer, kul- turinstitutioner med flera. Från andra områden finns goda erfarenheter när det gäller parts- gemensam kunskapsuppbyggnad, exempelvis inom arbetsmiljöom- rådet, och det bör uppmuntras att konstnärernas och beställarnas organisationer arbetar tillsammans med upphovsrättsfrågorna. Det är dock oklart hur ett sådant stöd kan fördelas inom ramen för den statliga kulturpolitiken och frågan bör därför utredas av Kulturdeparte- mentet. Insatsen bör också samordnas med andra kompetenshöjande åtgärder vad gäller upphovsrätt inom kulturområdet. 7.6.6Följ kulturlivets förutsättningar att producera och tillgängliggöra kultur digitalt Förslag: håller sig informerat om utveck- lingen av kulturinstitutioners och andra kulturaktörers ekono- miska förutsättningar att tillgängliggöra kultur digitalt, bland annat med hänsyn till upphovsrättsliga kostnader. Syftet är att ta fram underlag som möjliggör att regeringens eventuella framtida satsningar på digitalt tillgängliggjord kultur blir ändamålsenliga och ekonomiskt hållbara. Det digitala språng som kultursektorn tagit under pandemin innebär en möjlighet att nå ut till publiken på nya sätt och genom andra kanaler. Efter den omfattande digitala verksamhet som bedrivits under pandemin finns också en förväntan på att kulturaktörer ska fortsätta tillgängliggöra kultur digitalt. För att detta ska kunna ske krävs dock ekonomiska förstärkningar, vilket vi beskriver i avsnitt 3.4. Via och bör regeringen hålla sig informerad om statliga, regionala och kommunala kulturinstitu- tioners och andra kulturaktörers förutsättningar att tillgängliggöra kultur digitalt. Vi bedömer att kulturverksamheternas anslag behö- ver förstärkas om det ställs krav på att deras digitala verksamhet ska fortsätta efter pandemin, för att förhindra att den digitala kulturen utvecklas på bekostnad av den analoga kulturen och konstnärernas upphovsrättsliga villkor. är det dock svårt att beräkna hur stor ökning av anslagen som behövs eftersom storleken påverkas dels av förhandlingar om upphovsrättsliga avtal mellan institutioner och upphovspersoner som pågår i skrivande stund, dels av ambi- tionsnivån för den digitala verksamheten. Inför framtida satsningar på digital kultur krävs därför en dialog om kostnaderna utifrån de erfarenheter som görs. 7.7Förbättra förutsättningarna för kulturella och kreativa näringar 7.7.1Inför ett produktionsincitament för film och tv i Förslag: Regeringen bör införa ett incitament för produktioner av film och tv i i syfte att stärka produktionen efter pan- demin och skapa mer långsiktigt hållbara ekonomiska förut- sättningar för branschen. Vi bedömer att det behöver skapas incitament för att produktioner av film och tv förläggs i i stället för i andra länder där sådana incitament finns. Produktionsincitamentet innebär att staten i efterhand betalar ut av de utgifter som uppkommer i samband med en inspelning i . Staten bör avsätta för ändamålet. En liknande lösning har införts i flera andra europeiska länder och den föreslagna nivån ligger i nivå med grannländerna och . Den myndighet som ges ansvaret för incitamentet bör regelbundet säkerställa att incitamentet utformas för att ge avsedda positiva samhällsekonomiska effekter och att relevanta villkor sätts upp. Produktionsincitamentet innebär en långsiktig investering i svensk filmproduktion och är en viktig återstartssatsning efter pandemin för svensk film- och tv-sektor vars ekosystem och arbetstillfällen är beroende av den film och tv som produceras. Filmpolitiskt finns stora vinster av att fler filmproduktioner förläggs i , vilket vi beskriver i avsnitt 3.2.6. Det har även flera positiva effekter för regional tillväxt och är ett sätt för kultur att i större utsträckning prägla samhällets utveckling (se avsnitt 8.1.2). Förslag: får i uppdrag att i samverkan med Tillväxt- verket fördela exportstöd till mellanledet inom områdena litte- ratur, dramatik, scenkonst, bild- och formkonst och musik. För- delningen av bidrag ska göras av som har expertkunskap om kultursektorns aktörer. tillförs för detta ändamål. Vi bedömer att ett riktat bidrag för de företag som fungerar som mellanled och mäklare mellan internationella marknader och svenska aktörer inom litteratur, dramatik, scenkonst, bild- och formkonst och musik kommer främja internationell konkurrenskraft och kul- turexport. Det handlar exempelvis om agenter, gallerier, musikbolag och förlag. Stöd bör även kunna fördelas till organisationer som främjar mellanledets närvaro på internationella arenor. Syftet med bidraget är att mellanledsföretagen ska ges bättre för- utsättningar att stödja exporten av de varor och tjänster som pro- duceras inom kultursektorn. Målet är att stärka konstnärlig utveck- ling och internationell konkurrenskraft. Förslaget är en fortsättning på och pilotprojekt 2016–2018 Internationalisering av mellanledet för kul- turexport. syftade till att stärka konstnärlig utveckling och internationell konkurrenskraft, och det utvärderades med posi- tiva resultat. Projektet ledde till strategier för internationalisering av en rad kulturområden och flera stödmottagare fick chansen att besöka mässor och knyta kontakter . Internationella kontakter kan i många fall vara avgörande för utvecklingen av karriärer för musiker, författare, bildkonstnärer med flera. I flera fall blev effekten av och pilotprojekt både försäljning av böcker, föreställningar och konst samt att mässor, utställningar och shower i besöktes av inter- nationella uppköpare. Därmed bidrog projektet till att fler än bara bidragstagarna gagnades. Vårt förslag främjar på så sätt indirekt de nationella arenorna för internationellt och interkulturellt utbyte. 7.7.3Utveckla och samordna politiken för kulturella och kreativa näringar Förslag: Vi föreslår att regeringen etablerar ett kontor för kultu- rella och kreativa näringar (KKN) på . KKN- kontoret ska samla representanter från olika departement och ha uppgifterna att •föra en dialog med de departement vars verksamhet påverkar förutsättningarna för KKN i syfte att styrningen av myndig- heter och framtida satsningar ska utformas med kunskap om KKN:s förutsättningar •utforma en nationell strategi för KKN-sektorn baserad på relevant statistik och analys •samordna KKN-satsningar med satsningar på regional ut- veckling och besöksnäring •stödja KKN-sektorn genom tydligare samarbete med högre utbildning och forskning •inkludera KKN i innovations- och digitaliseringssatsningar •följa och stödja i de frågor om immaterialrätt som påverkar KKN-sektorn •stödja Team i exportfrämjandet av den svenska KKN- sektorn. tillförs för detta ändamål. Vi bedömer att det behövs en utökad samverkan och lärande om kulturella och kreativa näringar (KKN) mellan olika politikområden. Vi föreslår därför att ett KKN-kontor etableras på med uppdrag att samordna arbetet med frågor som berör KKN på . ska vara en länk mellan KKN och regeringens arbete. Syftet med är dels att främja kunskapsutveckling och innovation inom KKN, dels att förbättra förutsättningarna för KKN-företag att både verka i och utomlands. tionen med ett KKN-kontor förhindrar stuprör mellan departement och minskar risken för att viktiga frågor nedprioriteras på grund av att de inte tillhör ett visst politikområde. föreslås fysiskt placeras på med representanter från och Utbildnings- departementet som ständiga medarbetare. Medarbetarna behåller sina anställningar på respektive departement och arbetar cirka hal- vtid för kontoret. Till kontoret knyts kontaktpersoner från Justitie- departementet, Infrastrukturdepartementet, , och . Till kon- toret knyts även ett samverkansråd med representanter från KKN- sektorn, myndigheter, regioner och näringsliv. En samordnare och chef för rekryteras. Vi föreslår att 1,5 miljoner av- sätts för kostnader kopplade till chefslön och de insatser som kontoret kommer arbeta med. Förebilden för är det life science-kontor som upprättades vid 2017. I skrivande stund är en färdplan för KKN under utarbetande vid . När den är framtagen måste den förädlas i form av en strategi. första uppgift blir därför att i dialog med aktörer som representerar de kulturella och kreativa näringarna ta fram en nationell strategi för KKN. Syftet med den nationella strategin är att långsiktigt stärka som KKN-nation. Reger- ingens KKN-strategi ska vända sig till de aktörer som har mandat och möjlighet att förändra förutsättningarna för svensk KKN- sektor och den ska vara ett ramverk med tydliga prioriteringar och mål samt områden som behöver utvecklas för att målen ska nås (se avsnitt 5.3). Några utvecklingsområden som bör ingå i strategin är •samverkan mellan offentliga och privata aktörer •statistik och analys om KKN •utbildning, kompetensförsörjning och talangutveckling •samordning och helhetsgrepp kring internationella frågor, till exempel export, konkurrenskraft, konstnärliga utbyten och bistånd. I utvecklingsområdet utbildning, kompetensförsörjning och talang- utveckling ingår att se över utbildningstrappan inom kulturområdet och hur fler talanger ska kunna överbrygga gapet mellan kultur- skolan och konstnärliga högskoleutbildningar. Vidare bör filmproduktionsincitament och exportstödet för KKN som föreslås i avsnitt 7.7.1 och 7.7.2 ingå i strategin. Det finns dock goda skäl att lansera dessa insatser redan innan strategin tagits fram, inte minst för att de ska kunna ha positiv effekt för återstarten av kultursektorn. Samordna KKN-satsningar med regional utveckling och besöksnäring En stor del av regionerna har fristående KKN-strategier eller regio- nala utvecklingsstrategier där KKN-frågor är integrerade. Dessa strategier har tagits fram för lokala förhållanden och skiljer sig åt beroende på vilka delar av KKN-sektorn som är aktuella i regionen. Därutöver finns planer för besöksnäringen som också kan se olika ut från region till region. Kontoret har möjlighet att identifiera var det finns behov av samordning och stöd. Stödja KKN-sektorn genom tydligare samarbete med högre utbildning och forskning Utvecklingen av KKN är beroende av att det skapas kunskap om sektorn och dess bidrag till olika delar av samhället. Därutöver är sektorn beroende av att det utbildas personer med relevant kom- petens som kan bidra till utveckling. Det är därför viktigt att KKN- kontoret följer forskningspolitikens inriktning och frågor kopplade till högre utbildning och yrkesutbildning, så att KKN:s intressen beaktas. Det behövs till exempel forskning om hur den digitala mark- naden påverkar konstnärers villkor. Inkludera KKN i innovations- och digitaliseringssatsningar Pandemin har tvingat många inom KKN att lära sig mer om digital produktion och distribution. Strukturomvandlingen har snabbats på inom flera delområden, bland annat film, tv, bokförlag, scenkonst och musik. Det har i många fall inneburit betydande kostnader och oklara betalningsmodeller, inte minst för upphovspersoner. Konst- närer och kulturverksamheter skulle behöva komma in tidigt i inno- vationsprocesser där digitala tjänster utvecklas. Traditionellt har dock KKN-sektorn haft svårt att komma in i innovationsmiljöer. kan främja att den innovation som skapas inom KKN tillvaratas genom att vara ett stöd till myndigheter som och andra aktörer som är viktiga för innovationspolitiken. Följa och stödja i frågor om immaterialrätt och exportfrämjande Ett av uppdrag är att följa och ge stöd i de frågor om immaterialrätt som påverkar KKN. Utmaningarna vad gäller im- materialrätt skiftar dock mellan KKN:s olika branscher, vilket gör att behoven av samordning kring varumärkesskydd med mera ser olika ut. Det gäller också behovet av utbildning när det gäller immate- riella rättigheter. ska följa och ge stöd i frågor om immaterialrätt som påverkar KKN. En viktig del av arbete för att främja export inom KKN är (se avsnitt 5.3.4). kommer att fungera som samarbetspartner till Team . 7.7.4Utveckla statistik och analys Förslag: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och ana- lyser (Tillväxtanalys) och Myndigheten för kulturanalys ges i uppdrag att utveckla och tillgängliggöra statistik och analys för de kulturella och kreativa näringarna (KKN). Tillväxtanalys upp- dras att utveckla och tillgängliggöra statistik medan Myndigheten för kulturanalys uppdras att med utgångspunkt i statistiken genom- föra fördjupade analyser av KKN:s olika delbranscher. Myndigheten för kulturanalys uppdrag ska genomföras i sam- verkan med Tillväxtanalys och båda uppdragen ska genomföras i samråd med , , , och branschföreträdare. Tillväxtanalys och Myndigheten för kulturanalys tillförs var- dera för den löpande verksamheten. Beslutsfattare behöver statistik och analys som underlag för att kunna fatta ändamålsenliga beslut. saknas dock aktuell sta- tistik och analys för KKN. Tillväxtanalys får därför i uppdrag att ut- veckla och tillgängliggöra statistik om KKN.