sou · H9B323 · 2022-01-01 00:00:00 — Ändringen innebär att hänsyn till behovet av gator och vägar, i vilket ingår gång- och cykelvägar, kompletteras med behovet av mobilitetsåtgärder. ”Mobilitetsåtgärder” i denna paragraf preciserar transporteffektivitet avseende utrymmen och anläggningar för last- ning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring av varor. Mobilitetsåtgärder kompletterar nuvarande punkten 5 i paragrafen, som handlar om möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service. Den punkten innefattar ett hänsynstagande till behovet av kollektivtrafik, vilket även ingår i mobilitetsåtgärder. Som framgår av kommentaren till förslaget om definition av mobilitets- åtgärder i 1 kap. 4 § PBL omfattar mobilitetsåtgärder inte bara kol- lektivtrafik utan även utrymmen för andra och olika typer av trafik- lösningar. Genom ändringen ska hänsyn tas till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns exempelvis uppställningsplatser för delade fordon och anläggningar för varutransporter. Se vidare om innebörden av termen mobilitets- åtgärder i kommentaren till förslaget i 1 kap. 4 § PBL. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.2.4. 4 kap. 2 § Paragrafen innehåller bestämmelser om det så kallade detaljplane- kravet. I paragrafens första stycke, punkten 1, görs ett tillägg genom att ”transporteffektivitet” införs. I kommentaren till ändringarna i 2 kap. 3 § PBL redovisas innebörden av transporteffektivitet. Ändringen i denna paragraf innebär att kommunen ska ta hänsyn till frågan om transporteffektivitet vid bedömningen av om det före- ligger behov av detaljplan för en ny sammanhållen bebyggelse med bygglovspliktiga byggnadsverk. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.1. 4 kap. 6 § Paragrafen anger i sin nuvarande lydelse att kommunen i detaljplan får bestämma markreservat för sådana trafik- och väganläggningar, energianläggningar, anordningar för elektroniska kommunikations- nät och ledningar som behövs för allmänna ändamål. Paragrafen ändras så att ”anläggningar för leveranser” läggs till. Det kan gälla omlastning eller slutleverans. Ändringen innebär en utvidgning av de ändamål för vilka kommunen kan bestämma om markreservat. Övervägandena redovisas i 8.4.2. 4 kap. 13 § Paragrafen ger kommunen möjlighet att i en detaljplan bestämma krav i fråga om att ordna utrymme för parkering, lastning och loss- ning som behövs med hänsyn till bestämmelserna om obebyggda tomter i 8 kap. 9 § första stycket punkten 4 PBL. Enligt 8 kap. 9 § första stycket punkten 4 PBL ska en obebyggd tomt ordnas så att det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon. I paragrafens punkt 1 ersätts ”utrymme för parkering, lastning och lossning” med ”mobilitetsåtgärder”. Se definition och innebörd av mobilitetsåtgärder i kommentaren till 1 kap. 4 § PBL. Som framgår av definitionen omfattas parkering, lastning och lossning av ”mobilitetsåtgärder”. I 2 kap. 3, 5 och 6 §§ PBL har termen ”transporteffektivitet” införts genom förslagen i dessa paragrafer. Införande av ”mobilitets- åtgärder” i denna paragraf preciserar transporteffektivitet i de delar som handlar om likvärdig tillgänglighet till olika trafikslag och för- utsättningar för energieffektiv och miljövänlig fordonstrafik. Mobi- litetsåtgärder avser även utrymmen och anläggningar för lastning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring av varor. Ändringen innebär att en kommun ska beakta olika alternativ när kommunen bedömer behovet av utrymmen för stannande och par- kering. Det kan exempelvis vara alternativ till bilar för enskilt bruk. En bedömning enligt den föreslagna lydelsen av punkten 1 kan innebära minskade ytor för bilar för enskilt bruk till förmån för andra alternativ som dels kan kräva mindre yta, dels kan vara miljö- vänligare. Som framgår av kommentaren till förslaget i 1 kap. 4 § PBL, kan mobilitetsåtgärder exempelvis röra sig om utrymmen och anläggningar för parkering och stannande med cykel, sparkcykel, moped, bil med mera samt delade fordon som exempelvis kollek- tivtrafik, självkörande bilar, bilpoolsbilar, delade cyklar, sparkcyklar och mopeder med mera. Det kan vidare vara utrymmen för sam- utnyttjande av parkeringsplatser eller samåkningspunkt, angörings- plats eller hållplats. Mobilitetsåtgärder kan antingen vara avsedda för stannande för på- och avstigning eller för parkering, eller en kom- bination av de båda. Mobilitetsåtgärder kan vidare avse utrymmen och anläggningar för olika trafik- och fordonsslag samt varor eller kombinationer av dessa. Enligt förslaget till ändring i 6 kap. 40 § ska ett exploateringsavtal få omfatta mobilitetsåtgärder. Ett exploateringsavtal ska även enligt förslagen få omfatta mobilitetstjänster. I förslaget till ändring i 1 kap. 4 § definieras mobilitetstjänst som tjänst för persontranspor- ter, samt för leverans eller tillfällig förvaring av varor. Tillgången till mobilitetstjänster har en nära koppling till behovet av mobilitets- åtgärder (utrymmen och anläggningar för stannande, parkering, last- ning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring). I paragrafens punkt 2 ersätts ”parkeringsplatser” med ”mobili- tetsåtgärder”. Ändringen är en följd av förslaget i punkten 1. I paragrafens punkt 3 ersätts ”parkering” med ”åtgärder enligt första punkten”. Ändringen är en följd av förslaget i punkten 1. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.3. 4 kap. 14 § Paragrafen handlar om villkor för bygglov eller startbesked. Paragrafen ändras så att en ny punkt 2 införs som anger att kom- munen i en detaljplan får bestämma att lov eller startbesked för en åtgärd som innebär en väsentlig ändring av markens användning endast får ges under förutsättning att en mobilitetsåtgärd som kom- munen inte ska vara huvudman för har säkerställts. Säkerställande kan exempelvis ske genom att byggherren i avtal förbinder sig till att åtgärden kommer att genomföras om detaljplanen antas och bygg- lovhandlingarna innefattar den tänkta åtgärden. Ändringen innebär att villkor för bygglov och startbesked kan omfatta utrymme och anläggning för parkering eller stannande för persontransporter eller lastning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring av varor. Se definition av och kommentar till termen mobi- litetsåtgärd i kommentaren till förslaget till ändring i 1 kap. 4 § PBL. Som följd av att en ny punkt 2 införs, flyttas nuvarande punkt 2 till punkt 3, nuvarande punkt 3 till punkt 4, nuvarande punkt 4 till punkt 5 och nuvarande punkt 5 till en ny punkt 6. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.4. 4 kap. 33 § Paragrafen anger vad en planbeskrivning ska innehålla, uppräknat i fem punkter. I paragrafens första stycke, får punkt 4 nytt innehåll genom ett tillägg som anger att planbeskrivningen ska innehålla en redovisning av hur planen uppfyller kraven på transporteffektivitet. Nuvarande innehåll i punkt 4 flyttas till punkt 5 och nuvarande innehåll i punkt 5 flyttas till en ny punkt 6. I 2 kap. 3, 5 och 6 §§ PBL har termen ”transporteffektivitet” införts genom förslagen i dessa paragrafer. Innebörden av transport- effektivitet förklaras i kommentaren till förslag till ändringar i 2 kap. 3 § PBL. Övervägandena i fråga om transporteffektivitet ska ske enligt En redovisning enligt den nu aktuella paragrafen av hur planen uppfyller kraven på transporteffektivitet i planbeskrivningen inne- bär kortfattade kommentarer kring de fyra aspekterna som ingår i transporteffektivitet. Det innebär exempelvis hur planen ingår i en transporteffektiv struktur och vilka mobilitetsåtgärder och mobili- tetstjänster som kommer att finnas tillgängliga inom planområdet. Den nya punkten 4 kompletterar nuvarande punkt 1 om planer- ingsförutsättningarna, som avser bland annat trafikförhållanden. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.5. 6 kap. 40 § Paragrafen reglerar vad ett exploateringsavtal får innehålla. Paragrafen får ett tillägg, genom ett nytt andra stycke, som innebär att ett exploateringsavtal får omfatta mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster. Beträffande definitionen av mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster, se kommentaren till 1 kap. 4 § PBL. Nuva- rande innehåll i andra stycket flyttas till tredje stycket och nuvarande innehåll i tredje stycket flyttas till ett nytt fjärde stycke. Genom ändringen får kommunen avtala med byggherrar och fastighetsägare om mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster. Till skillnad mot de åtgärder som avses i första stycket behöver inte mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster vara nödvändiga för att detaljplanen ska kunna genomföras. Genom planbestämmelser kan kommunen enligt förslagna änd- ringar i 4 kap. 13 § PBL bestämma de krav i fråga om att ordna mobi- litetsåtgärder som behövs med hänsyn till 8 kap. 9 § första stycket 4, det vill säga utrymmen och anläggningar för parkering eller stan- nande för persontransporter eller lastning och lossning, leverans eller tillfällig förvaring av varor. Genom införande av möjlighet för kommun, byggherre och fastig- hetsägare att även avtala om mobilitetstjänster i exploateringsavtalet kan nyttjandet av utrymmena säkerställas och etableras för nya om- råden. Tiden för drift och funktion av tjänsterna regleras inte i PBL, utan bestäms av de berörda parterna i exploateringsavtalet. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.6. 8 kap. 9 § Enligt paragrafens nuvarande första stycke punkten 4 ska en obe- byggd tomt ordnas så att det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon. Paragrafen ändras i första stycket, punkten 4, så att utrymme för ”parkering, lastning och lossning av fordon” ersätts med ”mobili- tetsåtgärder”. Parkering, lastning och lossning i den nuvarande punkten 4 inryms i termen mobilitetsåtgärder, se kommentaren till 1 kap. 4 § PBL. Enligt 4 kap. 13 § PBL får kommunen i detaljplan bestämma de krav i fråga om att ordna mobilitetsåtgärder som be- hövs med hänsyn till nu aktuell bestämmelse. Om det saknas plan- bestämmelser i frågan måste det vid bygglovsprövningen bedömas om kraven i paragrafen är uppfyllda. Med lämpligt utrymme för mobilitetsåtgärder avses, liksom enligt nuvarande bestämmelse, att det ska vara lämpligt beläget och tillräckligt stort. I vilken omfatt- ning som mobilitetsåtgärder ska krävas bör, liksom enligt nuvarande bestämmelse, bestämmas med utgångspunkt i första hand i sådana riktlinjer för mobilitet som kommunen har antagit, eventuellt i översiktsplanen. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.5. 8 kap. 10 § Paragrafen, som reglerar bebyggda tomter, ändras så att utrymme för ”parkering, lastning och lossning av fordon” ersätts med ”mobi- litetsåtgärder”. Parkering, lastning och lossning i den nuvarande lydelsen inryms i termen mobilitetsåtgärder. Se kommentaren till förslaget i 8 kap. 9 § PBL. Övervägandena redovisas i avsnitt 8.5. SOU 1994:36: Miljö och fysisk planering. Delbetänkande av Plan- och byggutredningen. SOU 2006:109: Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering. SOU 2011:49: Medfinansiering av transportinfrastruktur. SOU 2012:91: Ett effektivare plangenomförande. SOU 2013:34: En effektivare plan- och bygglovsprocess. SOU 2013:84: Fossilfrihet på väg. Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik. SOU 2015:59: En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. SOU 2015:60: Delrapport från Sverigeförhandlingen – Ett författ- ningsförslag om värdeåterföring. SOU 2015:88: Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Betänkande av Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. SOU 2016:21: Ett klimatpolitiskt ramverk för . Delbetänkande av Miljömålsberedningen. SOU 2017:22: Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. Betänkande av Utredningen cirkulär ekonomi. SOU 2017:64: Detaljplanekravet. SOU 2018:16: Vägen till självkörande fordon. Slutbetänkande av Utredningen om självkörande fordon på väg. SOU 2018:46: En utvecklad översiktsplanering. Att underlätta efter- följande planering. SOU 2018:67: Ett snabbare bostadsbyggande. SOU 2018:86: Verkställbarhet av beslut om lov. SOU 2019:9: Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Delbetänkande av Översiktsplaneutred- ningen. SOU 2019:17: Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Betänkande av Samordning för bostads- byggande. SOU 2020:22: Motorfordonspooler – på väg mot ökad delning av motorfordon. SOU 2020:25: Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Betänkande av Utredningen om ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . SOU 2020:75: Bygg och bo till lägre kostnad – förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet. Slutbetänkande av Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggande. 1980/81:165, om ändring i byggnadslagen (1974:385) m.m. Prop. 1984/85:14, om boende- och nyttoparkering på gatumark. 1985/86:1, med förslag till ny plan- och bygglag. 1990/91:117, om en ny kommunallag. 1990/91:146, om ändring i (1987:10), m.m. 1992/93:210, om ny ordningslag m.m. Prop.1994/95:230, översiktsplanering enligt , m.m. 1997/98:117, Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. 2006/07:122, Ett första steg för en enklare plan- och bygglag. 2008/09:35, Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik. 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag. 2009/2010:200, Ny kollektivtrafiklag. 2010/11:63, Komplettering av den nya . 2011/12:118, Planeringssystem för transportinfrastruktur. 2013/14:126, En enklare planprocess. 2013/14:127, Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov. 2016/17:45, Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för . 2016/17:200, Miljöbedömningar. 2017/18:110, Politik för gestaltad livsmiljö. 2017/18:167, Ett tydligare och enklare detaljplanekrav. 2017/18:266, En ny regional planering. 2019/20:52, En utvecklad översiktsplanering. 2019/20:65, En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. 2019/20:188, genomförande av Agenda 2030. 2020/21:1, Budgetpropositionen . 2017/18:230, Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling. 2017/18:238, En klimatstrategi för . 2017/18:278, Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029. (2018): Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi. Artikelnummer: N2018.21. Lagrådsremiss 2021: Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Regeringens remiss till Lagrådet. Rapporter och övrig litteratur (2020): . föreskrifter om detaljplan. (2005): Enklare utan hinder. (2011): . byggregler, BBR: Föreskrifter och allmänna råd. BFS 2011:6, med ändringar till och med BFS 2020:4. (2011): . föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader. BFS 2011:5 2. (2017): PBL som ett effektivt verktyg för minskad klimatpåverkan. (2017): Underlag till nationell arkitekturpolicy. (2018): Vägledning om parkering. Parkering som verktyg. /sv/PBL-kunskapsbanken/ Hämtat . (2019): Kort tillbakablick över begreppens framväxt. /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om- PBL/teman/halsa-sakerhet-och-risker/begreppen-halsa- sakerhet-och-risk-i-pbl/kort-tillbakablick-over-begreppens/ Hämtad . (2019): Regler om tillgänglighet. /sv/PBL-kunskapsbanken/regler-om- byggande/boverkets-byggregler/tillganglighet/ Hämtad . (2019): Mångfunktionella gator. (2020): Att reglera med planbestämmelser. /sv/PBL-kunskapsbanken/planering/ detaljplan/planbestammelser/att-reglera-med- planbestammelser/planbestammelser-som-ska-och-far- anvandas/ Hämtad . (2020): . föreskrifter om detaljplan BFS 2020:5. (2020): Konsekvenser av ändrade kravnivåer för laddinfrastruktur. (2020): Planenligt utgångsläge. /sv/PBL- kunskapsbanken/lov--byggande/provning_lov_fb/ bygglov_inom_dp/planenlighet/ planenligt-utgangslage/ Hämtad . (2021): . föreskrifter och allmänna råd om utrustning för laddning av elfordon. (2021): För vilka byggnader gäller reglerna om laddinfrastruktur? /sv/PBL-kunskapsbanken/regler-om- byggande/laddning-av-elfordon/nar-kravs-laddinfrastruktur/ Hämtad . (2021): PBL Kunskapsbanken. Allmänt om PBL. /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om-PBL/ teman/parkering_hallbarhet/verktyg/flex/. (2021): Strategiska miljöbedömningar detaljplan. /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om- PBL/uppfoljning/Statistik/statistik-detaljplaner/ miljobedomningar-mkb-for-detaljplan/. Byggtermbanken (2021) . (2019): 2019. () Hämtad . (2021). Mobilitet : leder revolutionen – blir första 15-minutersstaden. Mobilitet : tar ytterligare ett stort kliv mot den fossilfria staden. Mobilitet: Analys: Pandemin flyttade oss fram i tiden. De Tommasi, R. (2009) WP D – MaxLupo Riktlinjer för integration av med fysisk planering, , 2020: Kontrollstation för Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet. , C-J (2019): Om krav på transportplaner i planläggning enligt . Bilaga 4 i SOU 2019:17. Europeiska kommissionen (2021) European Union Terminology. Europeiska kommissionen (2021): Om initiativet New European . Om initiativet (europa.eu) Hämtad . Europeiska kommissionen (2020) Sustainable and Smart Mobility Strategy – putting European transport on track for the future. Fastighetsägarna i , , (2020): Framtiden för parkering och nya bostäder – Analyser av bostadsmarknad, markanvändning och miljökonsekvenser. , C (2015): FAC En processmodell för strategisk samhällsplanering. KTH STOUT 2015:1. (2018): Riktlinjer för mobilitet och parkering – Hantering av mobilitets- och parkeringsfrågor i detaljplan och bygglov. (2019): Anvisningar till Riktlinjer för mobilitet och parkering i , Hantering av mobilitets- och parkeringsfrågor i detaljplan och bygglov. (2020): Hållbarhetsverktyget. Omvärldsbevakning -FÖR PUBLICERING.pdf IVL (2020): Att styra mot minskad bilparkering - om , p-tal och mobilitetsåtgärder. Delrapport i projektet – kommunala parkerings- styrmedel för energieffektiva städer. Nr C 554. IVL (2019): godstransporter i detaljplanering. IVL (2018): Sänkt p-tal som drivkraft för attraktiv stadsbyggnad och hållbar mobilitet. (2019): Klimatpolitiska rådets rapport . (2020): Klimatpolitiska rådets rapport . , P (2008.) Ideologi, expertis och regelskapande i efterkrigstidens . (2019): Klimataspekten i miljöbedömningar enligt 6 kap. . Klimatpåverkan, klimatanpassning och energihushållning. (2021): Vägledning om klimat i miljöbedöm- ningar. /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Miljobedomningar/Strategisk-miljobedomning/Miljoaspekter-i- miljobedomning/Klimat/. stad (2020): Pressinformation om 15-minutersstaden. () Hämtad . stad (2021) 15-minutersstaden. La ville du quart d'heure en images - Ville de Regeringen (2020): Uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod. Regeringen (2021): Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Regeringens samverkansgrupp (2021) Projektet som tjänst i (KOMPIS), Hämtad . (2020): Ett som håller ihop Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla. (2019): Planera för attraktiv parkering. (2021): Regionplan för 2022–2040. ing/regional-fysisk-planering/ Hämtad ) (2021): Strukturbild för . ing/regional-fysisk-planering/strukturbild-for-skane/ Hämtad . Region (2021): Regionalt trafikförsörjningsprogram. /verksamhet/kollektivtrafik/kollektivtrafiken-vaxer- med-stockholm/regionala-trafikforsorjningsprogrammet/ Hämtad . Samverkansprogrammet Smarta städer (2017): Regeringen satsar på Smarta städer - . och (2012): Värdering av stadskvaliteter: PM – Sammanfattning av metod och resultat. (2020): Kunskapsunderlag om samband mellan bebyggelseplanering och trafikalstring. I samarbete med Trivector Traffic. (2020): Kunskapsunderlag om gators användning inom EU. (2019): Markanvändningen i . (2021): Registrerade personbilar i trafik 1923–2020. Stiftelsen svensk industridesign (2021): Definition av design. Vår definition av design - SVID. parkering (2018): Kostnader för att anlägga parkering, . (2018): Regional utvecklingsplan för , RUFS 2050, . översiktsplan (2018): växer. (2021): Samhällsekonomiskt konsekvensanalys. Ordböcker (2021): – ordböcker Hämtat . Kommuner och Regioner (2013): Parkering för hållbar Stadsutveckling. Kommuner och Regioner (2019): Yttrande över Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17). Kommuner och Regioner (2020): Smart mobilitet och mobilitetstjänster. Så kan kommuner och regioner arbeta. Kommuner och Regioner (2020): Utvärdering av P-normer i små och medelstora kommuner. (2019): WHO: Dålig luft – det största hotet mot vår hälsa. /nyheter/utrikes/who-dalig-luft-det-storsta-hotet- mot-var-halsa. Trafikutredningsbyrån (2020): Kunskapsunderlag för parkering och parkeringstal i detaljplan och bygglov. (2012): Kol-TRAST för en attraktiv och effektiv kollektivtrafik /contentassets/347f069e6d684bfd85b85e3a 3593920f/kol_trast.pdf. (2014): Livability på Svenska Kunskapsutveckling kring livability som begrepp. , Avdelningen för och (KTH). (2021): Regeringsuppdrag om mobilitet som tjänst. Mobilitet som tjänst - . Transportstyrelsen (2021): /sv/vagtrafik/Yrkestrafik/ Kollektivtrafik/. (2012): Ökad folkhälsa genom kollektiv- trafikens fördubblingsprojekt – Kunskaps- och metodstöd för kollektivtrafikens hälsoeffekter /wp-content/uploads/ 2019/09/2012_62_trv_okad_folkhalsa_v1-0.pdf. (2018): Framtidsanalys för morgondagens resor och transporter i svenska städer. (2020): Samverkan om mobilitetsåtgärder – Byggherrars och fastighetsägares erfarenheter i samband med exploatering och byggande. (2020): Samverkan om mobilitetsåtgärder i stadsplaneringen – En internationell jämförelse. (2020): Samverkan om mobilitetsåtgärder. Mobilitetsaktörers erfarenheter i samband med exploatering och byggande. (2020): Samverkan om mobilitetsåtgärder Fördjupad analys av , och arbete. Projektet (2021): Nästa generations resor och transporter. Trivector Traffic (2020): Samverkan om mobilitetsåtgärder – Svenska kommuners erfarenheter i samband med exploatering och byggande. (2018): Parkeringsvärden. Vetenskapsradion (2020): Staden efter – så görs den mänskligare. Staden efter – så görs den mänskligare – Vetenskapsradion På djupet | . Weinreich, M (2021): Gender & Smart Mobility. Utgiven av Ramboll. (2019–2021): Smarta gator. World Health Oganization, WHO (2019): “Ten threats to global health 2019”. Ten threats to global health in 2019 (who.int) Hämtad . (2019): Delad mobilitet och . Delad mobilitet och framtiden | WSP Hämtad . utredningen för bostadsbyggande (Fi N 2017:08) Regeringen beslutade kommittédirektiv om samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar (dir. 2017:126). Utredaren redovisade för- och nackdelar med att in- föra en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplanering för ny- etablering av bostäder i delbetänkandet Bebyggelse- och transport- planering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17). Utredaren får nu i uppdrag att även se över delar av (2010:900), förkortad PBL, för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjlighe- terna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. Syftet med upp- draget är att skapa förutsättningar för en samhällsplanering som främjar hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. I uppdraget ingår att lämna nödvändiga författningsförslag. Utre- darens ursprungsuppdrag förändras inte av dessa tilläggsdirektiv. Uppdraget ska redovisas . Stärkt planering för en hållbar utveckling Klimatfrågan är en av samhällets mest angelägna utmaningar för en hållbar utveckling.