sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — En fullständig genomgång av alla de olika anläggningar som det i något hänseende ställs krav på i PBL har heller inte låtit sig göras inom ramen för denna utredning. 2009/10:170 Del 1 s. 145; jfr även MÖD 2015:42. 2009/10:170 Del 1 s. 145. En annan möjlig – och kanske mer framkomlig – lösning vore att se över vilka typer av anläggningar byggnadsnämnderna ska ha befo- genhet att ingripa mot vid sin tillsyn även för de fall de inte är genom- förda i enlighet med den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Sådana överväganden bör dock göras i sam- band med en framtida översyn av byggnadsnämndernas tillsyn (se avsnitt 7.25). Bestämmelsen finns i 10 kap. 2 § PBL. 7.17.3Krav i 2 och 8 kap. PBL som de åtgärder som varken omfattas av krav på lov eller anmälan bör uppfylla Bedömning: Bestämmelserna om vilka krav i 2 respektive 8 kap. PBL en åtgärd som varken omfattas av krav på lov eller anmälan ska uppfylla bör inte ändras. Av 2 kap. 6 och 9 §§ PBL framgår vilka allmänna och enskilda hänsyn som ska beaktas vid genomförandet av en åtgärd som varken om- fattas av krav på lov eller anmälan och i 8 kap. 8 § PBL framgår att vissa avsteg och anpassningar från utformningskraven och de tek- niska egenskapskraven i 8 kap. 1 och 4 §§ PBL får avgöras för sådana åtgärder. Av 8 kap. 13 och 17 §§ PBL framgår att förvansknings- förbudet respektive varsamhetskravet även gäller byggnader som inte är lovpliktiga. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i av- snitt 5.10.3 och 5.10.4. Vi föreslår inte några förändringar i fråga om vilka krav på hänsyn till allmänna och enskilda intressen i 2 kap. PBL som åtgärder som varken omfattas av krav på lov eller anmälan ska uppfylla. Det bör i stället utredas i en framtida översyn av det kapitlet (se avsnitt 7.25). Genom att tillåta att mer omfattande åtgärder får strida mot detalj- planen och områdesbestämmelser lär dock betydelsen av prövningen enligt 2 kap. 9 § PBL av om en åtgärd som får strida mot detaljplanen kan medföra en sådan påverkan på grundvattnet eller omgivningen i övrigt som innebär en fara för människors hälsa eller betydande olägen- het på annat sätt öka. Detta inte minst som bedömningen av olägen- hetens betydelse för grannarna är beroende av vilka andra placeringar som står till buds. Eftersom även bedömningen av vilka andra pla- ceringar som är möjliga ska göras oberoende av vad detaljplanen eller områdesbestämmelserna medger kommer det finnas fler tillåtna placer- ingar eller utformningar som är mer eller mindre störande för gran- narna. Grannarna bör då kunna förvänta sig att olägenheterna be- gränsas227 och bedömningen av olägenhetens betydelse bör då också rimligen kunna skärpas. Vi föreslår inte heller några ändringar i fråga om vilka krav som enligt 8 kap. ska ställas på byggnadsverk som varken omfattas av krav på lov eller anmälan. Sådana byggnadsverk ska således alltjämt uppfylla de utformningskrav och de tekniska egenskapskrav som följer av kapitlet, med de begränsningarna i fråga om skälighet m.m. som finns i dagens lagstiftning (8 kap. 8 § PBL). Även förvansknings- förbudet respektive varsamhetskravet ska alltjämt gälla med de begräns- ningar i fråga om tillämpligheten för anläggningar som inte är bygg- lovspliktiga (8 kap. 13 § andra stycket 1 respektive 8 kap. 18 § PBL.) 7.17.4Omfattningen av en frivillig prövning förtydligas Förslag: Vid prövning av en ansökan frivilligt lov får lov ges om åtgärden uppfyller de krav på lokalisering, placering och utform- ning som finns på åtgärden i PBL eller i föreskrifter som har med- delats med stöd av PBL. Enligt nuvarande 9 kap. 14 § PBL får den som avser att vidta en åtgärd med ett byggnadsverk eller mark som inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov ansöka om att åtgärden prövas. Den sökande har då rätt att få sin ansökan prövad som om åtgärden krävde lov. Prövningen av en sådan ansökan ska avse åtgärdens förenlighet med PBL. En närmare beskrivning av bestämmelsen finns i avsnitt 5.10.5. Vi föreslår att färre åtgärder ska kräva en förprövning genom lov. Eftersom de materiella bestämmelserna för åtgärden, med vissa be- gränsningar i 2 kap. och 8 kap. 8 § PBL ändå gäller, även om åtgärden inte omfattas av krav på lov eller anmälan kan på RÅ 1991 ref. 46. samma sätt som vid en tillsyn i efterhand ingripa mot en åtgärd som inte lever upp till bestämmelserna. Behovet och incitamenten för en enskild att genom en prövning i ett bindande myndighets- beslut freda sig mot en sådan efterhandstillsyn lär därför öka med våra förslag. För den enskilde lär behovet vara som allra störst vid omfattande och kostsamma åtgärder där inte bara investeringskost- naderna, utan även kostnaderna för ett eventuellt återställande och sanktionerna vid en överträdelse av PBL kan väga upp kostnaderna och omaket den frivilliga prövningen för med sig för den enskilde. Av hänsyn till den enskilde sökandens rättstrygghet bör möjlig- heten till en frivillig prövning vara omfattande och i möjligaste mån likna den förprövning som sker av lovpliktiga åtgärder. Prövningen ska därför omfatta de krav på lokalisering, placering och utformning som finns på åtgärden i PBL respektive PBF eller andra föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Härigenom blir det tydligare vad prövning har avsett och den enskilde är i stort sett fredad mot en efterhandstillsyn gentemot åtgärden under förutsättning att han eller hon genomför åtgärden i enlighet med förprövningen. I enlighet med vår utgångspunkt att lovplikten i sig i princip inte ska styra vilka materiella regler som ska vara tillämpliga (se av- snitt 7.5.2. ), bör inte heller tillåtligheten av en åtgärd påverkas av om den enskilde väljer att begära en frivillig prövning av åtgärden eller inte. Om den enskilde exempelvis begär en frivillig prövning av en åtgärd, som enligt 10 kap. 2 § PBL (se avsnitt 7.17.2) får genomföras i strid med en detaljplan, ska åtgärden godtas även om den strider mot detaljplanen, förutsatt att de andra kraven på åtgärden är upp- fyllda. Den omständigheten att en åtgärd har föregåtts av en frivillig prövning bör inte heller påverka frågan av om den ska räknas med, eller inte räknas med, bland de åtgärder eller den areabegränsade ”potten” som får genomföras i strid med detaljplanen eller områdes- bestämmelserna (se avsnitt 7.18.4–6). Förutom de materiella kraven bör även de processuella bestäm- melserna om bygglov, tidsbegränsat bygglov, marklov eller rivnings- lov tillämpas.228 Det innebär att en ansökan om en frivillig prövning bör innehålla de ritningar och beskrivningar som behövs för pröv- ningen. Vidare bör bl.a. grannar höras under samma förutsättningar som skulle ha skett om åtgärden omfattades av krav på lov samt 1985/6:1 s. 730 och MÖD:s dom i mål nr P 12123-17. samma tillsynsbestämmelser i 11 kap. och överklagandebestämmelser i 13 kap. PBL som för andra lov tillämpas. Det betyder att den fri- villiga prövningen kan användas av den enskilde för att förekomma en efterhandstillsyn med hänsyn till åtgärdens påverkan på exempel- vis kulturmiljön eller totalförsvarsintresset, men även på omgivningen i övrigt. Det kan i det här sammanhanget påminnas om den förskjutning som har skett i praxis . ansågs en frivillig prövning endast avse åtgärdens förenlighet med PBL och inte om lov kan ges eller inte.229 Enligt praxis kan numera även frågan om åt- gärden över huvud taget omfattas av krav på förprövning genom lov eller inte prövas230, dvs. i praktiken en form av fastställelsetalan av hur åtgärden ska hanteras i formellt hänseende. Frågan har särskild betydelse för byggnadsnämndernas möjligheter att påföra byggsank- tionsavgift enligt 11 kap. PBL. Vi har övervägt att föreslå att denna möjlighet uttryckligen ska framgå av bestämmelsen, men då för- skjutningen är ny – och då en sådan kodifiering inte särskilt efter- frågats under utredningsarbetet – överlämnar vi denna fråga till fort- satt utveckling i praxis. Bestämmelsen finns i 9 kap. 45 § PBL. 7.17.5Frivilligt startbesked och slutbesked Förslag: Kravet på startbesked ska även gälla för en åtgärd med fri- villigt lov, om den sökande har begärt ett startbesked för åtgärden. Någon motsvarighet till förslaget finns inte i nuvarande bestämmel- ser (10 kap. 3 § PBL). Av förutsebarhets- och rättstrygghetsskäl bör en enskild som får tillstånd att genomföra en åtgärd som inte om- fattas av krav på lov ha möjlighet att försätta sig i samma position som den som har fått tillstånd att genomföra en 2009/10:170 Del 1 s. 469 f., RÅ 1991 ref. 96 och MÖD:s dom i mål nr P 12123-17. 230Se MÖD 2019:25 och MÖD:s dom i mål nr P 2166-19. åtgärd som omfattas av krav på lov. Förutom det sökta lovet, bör därför sökanden på samma sätt som gäller i fråga om lovpliktiga åtgärder, även kunna få genomförandet av åtgärden – bl.a. innefat- tande de tekniska egenskapskraven – prövad genom ett startbesked och ett slutbesked. Då sökanden därigenom bl.a. även har fått de genomförandefrågor som prövats rättskraftigt avgjorda kommer han eller hon vara fredad från efterhandstillsyn avseende genom- förandet. Sökanden kommer dessutom ha möjlighet att ordna så att han eller hon kan genomföra lovbefriade tillbyggnader på en bygg- nad som byggnaden uppförs (se avsnitt 7.19.3). Med vårt förslag kommer således en sökande mot en avgift kunna påkalla en lika omfattande prövning från av byggnads-, rivnings- och markåtgärder oavsett om åtgärden omfattas av krav på lov eller inte. Detta innebär att även mycket enkla konstruk- tioner – i vart fall hypotetiskt – kan bli föremål för byggnadsnämn- dens prövning, såsom en sandlåda, en bikupa eller ett trädäck. Det säger sig självt ett en sådan prövning vanligtvis bör kunna vara be- gränsad och att startbesked bör kunna lämnas med bygg- lovet. Slutbeskedet bör därefter kunna lämnas mer eller mindre om- gående för att åtgärden ska kunna tas i bruk. Det ter sig naturligt att i dessa situationer som regel även bör kunna be- sluta att en kontrollplan inte behövs (se avsnitt 7.20.2). En fråga är hur våra förslag påverkar skyldig- heter att ingripa mot ett byggnadsverk som börjar byggas innan det har fått ett startbesked som någon begärt frivilligt eller tas i bruk innan det har fått ett därav aktualiserat slutbesked. Byggsanktions- avgiften för olovligt byggande är kopplad till sådana åtgärder som omfattas av krav på bygglov eller anmälan (9 kap. PBF) och inte till åtgärder som har lovprövats på frivillig väg. Vi föreslår inte några ändringar i detta hänseende då en annan ordning skulle försätta den som frivilligt begärt ett startbesked för genomförandet av en åtgärd som inte omfattas av krav på lov i ett sämre läge än den som inte har begärt ett sådant besked. Någon sanktion kommer därför inte att kunna aktualiseras i dessa fall. Vi menar dock att den enskildes in- tresse av att få förutsättningarna för att få genomföra åtgärden prö- vad bör vara skäl nog för den enskilde att avvakta med att påbörja kostsamma byggnadsåtgärder eller att ta byggnadsverket i bruk till dess har prövat om det begärda start- respektive slutbesked kan ges. När det gäller möjligheterna att ingripa kan den situationen upp- stå att vägrar ett frivilligt aktualiserat slutbesked eller förbjuder ett arbete som inte genomförs i enlighet med en fri- villigt aktualiserad kontrollplan. I sig är detta inte något märkligt. Genom att frivilligt ha begärt ett startbesked för genomförandet av en åtgärd som inte omfattas av krav på lov har den enskilde önskat att i förhand prövar den åtgärd han eller hon önskar genomföra. För att godkännande ska ha någon betydelse bör nämnden också ha en skyldighet att ingripa mot en åtgärd som inte lever upp till förutsättningarna för genomföran- det av åtgärden. Bestämmelsen finns i 10 kap. 3 § andra stycket PBL. Förslag: Möjligheten att ansöka om villkorsbesked tas bort. Enligt nuvarande 9 kap. 19 § PBL ska om den som avser att vidta en bygglovspliktig åtgärd begär det redovisa sin bedömning i fråga om åtgärden kan antas komma att bli föremål för villkor för att uppfylla utformningskraven i 8 kap. 1 och 2 §§ PBL. Ett sådant villkorsbesked är inte bindande. En närmare beskrivning av bestämmelsen finns i avsnitt 5.8. Syftet med bestämmelserna om villkorsbesked är att den som avser att genomföra en åtgärd ska kunna få besked om en åtgärd kan komma att betraktas som en bygglovspliktig ändring, t.ex. en ombyggnad. Under utredningsarbetet har framkommit att endast ett fåtal ansök- ningar om villkorsbesked inkommit till kommunerna. I syfte att förenkla regleringen och inte belasta den med sådant som i praktiken inte efterfrågas, bör möjlighet att ansöka om villkorsbesked tas bort. Ändamålet med villkorsbeskedet bör fortsättningsvis kunna tillgodo- ses genom byggnadsnämndernas serviceskyldighet respektive deras skyldighet att lämna råd och upplysningar i frågor som rör deras verksamhet (12 kap. 2 och 3 §§ PBL). Under utredningsarbetet har heller inte framförts några synpunkter mot vårt förslag. 7.18Förutsättningar för lov och förhandsbesked I det här avsnittet redogör vi för våra förslag om vilka förutsätt- ningar som bör vara uppfyllda för att lov eller förhandsbesked ska kunna ges för olika åtgärder samt redovisar de avvägningar som ligger till grund för förslagen. Redogörelsen disponeras i enlighet med vårt författningsförslag och följer därmed väsentligen även dispositionen för de nuvarande bestämmelserna om förutsättningarna för lov, med vissa justeringar för tillkommande och ändrade bestämmelser. Först redogör vi för våra överväganden kring vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att bygglov ska ges. Bestämmelserna in- leds med en orienterande bestämmelse (se avsnitt 7.18.2). Därefter redogör vi för vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att bygglov ska kunna ges i ett område som omfattas av en detaljplan (se avsnitt 7.18.3) samt vilka åtgärder som bör kunna genomföras utan hänsyn till den detaljplan som gäller för området (se avsnitt 7.18.4). Därefter behandlar vi vilka förutsättningar som bör vara upp- fyllda för att bygglov ska kunna ges för en åtgärd i ett område som inte omfattas av en detaljplan (se avsnitt 7.18.5) och vilka åtgärder som bör kunna göras utan hänsyn till de områdesbestämmelser som kan gälla för området (se avsnitt 7.18.6). I därpå följande avsnitt redo- gör vi för våra överväganden rörande de fall då åtgärden bör kräva föregående planläggning (se avsnitt 7.18.7–8). I de därpå följande avsnitten behandlar vi våra överväganden om i vilka fall bör få ge bygglov i strid med gällande detaljplan eller områdesbestämmelser, under vilka förutsättningar bygglov bör ges på mark som i en detaljplan är angiven som kvarters- mark för allmänt ändamål respektive i vilka fall bör få medge undantag från kravet på s.k. planenligt utgångsläge (se avsnitten 7.18.9–13). Efter de avsnitt som avser bygglov behandlas våra överväganden som gäller förutsättningarna för tidsbegränsade bygglov (avsnitt 7.18.14), förhandsbesked (avsnitt 7.18.15), rivningslov (7.18.16) och marklov (7.18.17). Därefter behandlas det medgivande från Försvarsmakten respek- tive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som i vissa fall enligt vårt förslag bör krävas för att lov eller förhandsbesked ska kunna ges (7.18.18). Avslutningsvis behandlas s.k. villkorade lov (7.18.19–22). Förslag: Förutsättningarna för bygglov är beroende av om en åt- gärd ska vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan (32 §) eller i ett område som inte omfattas av en detaljplan (34 §). För ett antal åtgärder finns undantag från kraven i 32 och 34 §§ (33, 35, 36, 39 och 40 §§). För vissa åtgärder som ska vidtas i ett skyddat område krävs, utöver övriga krav, medgivande av Försvarsmakten eller Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap (46 §). På motsvarande sätt som vi har föreslagit i inledningen av regler- ingen om krav på bygglov gör vi bedömningen att en paragraf som beskriver regleringen om förutsättningar för bygglov bör finnas in- ledningsvis i denna del av föreslagna 9 kap. PBL. Syftet med bestäm- melsen är att hjälpa läsaren av bestämmelserna att orientera sig i regelverket och därmed också att underlätta tillämpningen. Bestäm- melsen saknar motsvarighet i nuvarande bestämmelser. Bestämmelsen finns i 9 kap. 31 § PBL. 7.18.3Förutsättningar för bygglov i ett område som omfattas av en detaljplan Förslag: Bygglov ska ges för en åtgärd i ett område som omfattas av en detaljplan, om 1.den fastighet och det byggnadsverk som åtgärden avser a) överensstämmer med detaljplanen, b) avviker från detaljplanen men detaljplanens genomförande- tid har gått ut , eller c)avviker från detaljplanen men avvikelsen har godtagits vid en tidigare bygglovsprövning eller fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § fastighetsbildningslagen, 2. åtgärden inte strider mot detaljplanen, 3. åtgärden inte måste avvakta att genomförandetiden för detalj- planen börjar löpa, och 4. åtgärden uppfyller de krav som följer av 2 kap. 6 § första stycket 1 och 5, 6 § tredje stycket, 8 och 9 §§ samt 8 kap. 1 §, 2 § första stycket, 3, 6, 7, 9–11 §§, 12 § första stycket, 13, 17 och 18 §§ ide delar som inte har prövats i detaljplanen. Sådana åtgärder som inte omfattas av krav på lov och som en- ligt 10 kap. 2 § andra stycket får strida mot en detaljplan ska inte beaktas vid bedömningen av om ett byggnadsverk eller en åtgärd överensstämmer med detaljplanen. Enligt nuvarande bestämmelser i 9 kap. 30 § PBL ska bygglov ges för en åtgärd inom ett område med en detaljplan, om den fastighet och det byggnadsverk som åtgärden avser stämmer överens med detalj- planen, eller avviker från detaljplanen men avvikelsen har godtagits vid en tidigare bygglovsprövning enligt PBL eller ÄPBL eller vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen på så vis som bestämts i rättstillämpningen. Åtgärden ska inte strida mot detaljplanen och genomförandetiden för detaljplanen ska ha börjat löpa. Vidare ska åtgärden uppfylla vissa angivna krav i 2 och 8 kap. PBL. Från kraven görs vissa undantag. Bygglov ska ges för vissa mindre åtgärder även om det byggnadsverk eller den fastighet åtgärden ska utföras på avviker från detaljplanen. Vidare ska vissa lovbefriade åt- gärder inte beaktas vid bedömningen av om ett byggnadsverk eller en åtgärd överensstämmer med detaljplanen. En närmare beskrivning av bestämmelserna finns i avsnitt 5.2.2. Det bör fortfarande vara ett grundläggande krav att den fastighet och det byggnadsverk som den lovsökta åtgärden avser ska stämma över- ens med detaljplanen, dvs. att utgångsläget ska vara planenligt. Kra- vet på planenlighet för den fastighet och det byggnadsverk åtgärden avser är det huvudsakliga medel en kommun har att tillgå för att få fastighetsägare att anpassa den befintliga bebyggelsen till detalj- planen. Kravet har därför en viktig funktion för att de ambitioner en detaljplan ger uttryck för successivt ska komma att förverkligas. De problem som kravet på det planenliga utgångsläget medför för det allmänna är i huvudsak att kravet kan vara onödigt hämmande för utvecklingen och användningen av den bebyggda mil- jön. Kravet kvarstår så länge detaljplanen gäller, vilket detaljplanen gör till dess den upphävs eller ändras (4 kap. 38 § PBL). I finns drygt 100 000 detaljplaner, varav flera är äldre stads- och bygg- nadsplaner. Sådana planer gäller som om de vore detaljplaner och med- för samma krav på planenliga utgångslägen som detaljplaner som ny- ligen har antagits. De äldre planer som, genom kravet på ett planenligt utgångsläge, styr utvecklingen ger i vissa fall uttryck för andra samhällsnormer och förutsättningar för byggande än de som gäller . Tillspetsat kan man uttrycka det som att dagens lovgivning i värsta fall kommer att styra bebyggelseutvecklingen med ambitionen att förverkliga äldre tiders samhällsnormer med de medel som dåtidens förutsättningar för byggande gav möjlighet till. För framför allt enskilda kan kravet på att ett byggnadsverk eller en fastighet ska ha ett planenligt utgångsläge få andra orimliga effek- ter. Som beskrivs i avsnitt 5.2.2 kan förändringar i praxis – eller den särskilda tolkningsregeln i punkten 5 i övergångsbestämmelserna till PBL, som gör definitionerna i ÄPBL och ÄPBF retroaktivt tillämp- liga på exempelvis äldre stadsplaner och byggnadsplaner – få till följd att en tidigare planenlig byggnad, utan att byggnaden byggs till eller planen ändras, kan få en högre beräknad byggnadshöjd eller fler vå- ningar än vad planen medger. Eftersom byggnaden då inte stämmer överens med detaljplanen, och sådana planstridigheter som regel är alltför stora för att kunna godtas, finns det i dessa fall inte längre förut- sättningar för att ge bygglov för tillbyggnader eller andra åtgärder på byggnaden. Vi menar mot denna bakgrund att det bör finnas en bortre tids- gräns efter vilken kravet på planenligt utgångsläge inte längre bör utgöra hinder för att bygglov ska kunna ges. Inom tidsgränsen har detaljplanen fått verka gentemot berörda fastighetsägare som inte har kunnat få bygglov för åtgärder på sina planstridiga byggnadsverk och fastigheter. Kommunen har för sin del haft möjlighet att för- verkliga planen genom att lösa in fastigheter eller delar av fastigheter för att åstadkomma planenliga fastigheter och byggnadsverk (jfr 6 kap. 14 och 15 §§ PBL). Den fråga som inställer sig är kravet på planenligt utgångsläge bör utgöra ett hinder mot att bygglov ska kunna ges. Vi gör bedömningen att tiden bör vara så pass lång att byggnadsverk och fastigheter hinner anpassas till detaljplanen. Sådana anpassningar sker vartefter byggnadsverk genomgår olika lovpliktiga ändringar, om- och tillbyggnader och då fastigheter genomgår olika förrättningar. För att realisera detaljplanen behöver tiden därför vara förhållande- vis lång. Å andra sidan bör tiden inte vara längre än vad som är nöd- vändigt då kravet på planenligt utgångsläge kan hämma bebyggelse- utvecklingen och låsa utvecklingen till planeringsambitioner som är aktuella samt gå ut över enskilda på ett oskäligt sätt. Tiden behöver dessutom anpassas till att kommunen bör ha rim- liga möjligheter att efter genomförandetidens utgång kunna realisera planen genom att lösa in planstridiga fastigheter eller mark som inte har bebyggts i enlighet med detaljplanen. Vi har stannat vid att föreslå att kravet på planenligt utgångsläge bör gälla t.o.m. efter att detaljplanens genomförandetid löpt ut, dvs. normalt under 20–från det att detaljplanen fick laga kraft (jfr 4 kap. 21 § PBL). Vi har övervägt såväl en längre som , men tror oss ha funnit en rimlig avvägning mellan de berörda intressena av att med olika medel kunna förverkliga detaljplanen och en inte alltför rigid reglering som kan begränsa utvecklingen av be- fintliga byggnadsverk och fastigheter. Med den föreslagna tidsgrän- sen kommer planer som är äldre än ÄPBL sakna betydelse för be- dömningen av det planenliga utgångsläget. Därigenom kommer ock- så den särskilda tolkningsregeln i punkten 5 i övergångsbestämmel- serna, som ger upphov till de retroaktivt tillämpliga definitionerna av bl.a. byggnadshöjd och våning, även sakna betydelse vid bedömningen av det planenliga utgångsläget. Övergångsbestämmelsen kommer ändå att behöva vara kvar eftersom den har betydelse för bedömningen av om åtgärden i sig är planenlig i enlighet med den äldre planen. Om kommunen har bestämt att det ska gälla olika genomförande- tider för olika delar detaljplaneområdet bör tiden där det kan ställas krav på ett planenligt utgångsläge relateras till den genomförandetid som gäller för den del som det byggnadsverk eller den fastighet åt- gärden ska utföras på tillhör (4 kap. 21 § andra stycket PBL). Det- samma bör gälla om genomförandetiden förnyas eller förlängs för ett visst område av detaljplanen (4 kap. 24 § PBL). En särskild fråga är hur tiden bör räknas för det fall kommunen genom en planändring har bestämt en särskild genomförandetid för en viss fråga (4 kap. 22 § PBL).