sou · H9B327 · 2022-01-01 00:00:00 — Ett förbud mot rasistiska organisationer Ett förbud mot rasistiska organisationer Betänkande av Kommittén om förbud mot rasistiska organisationer SOU och Ds finns på under Rättsliga dokument. Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. Layout: Kommittéservice, Tryck och remisshantering: , 2021 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att överväga ett förbud mot rasistiska organisationer (se dir. 2019:39 och 2020:134). förordnades till ordförande. Till ledamöter i kommittén förordnades den 26 septem- ber 2019 riksdagsledamoten (C), riksdagsledamoten (S), riksdagsledamoten (S), f.d. parti- styrelsesammankallanden (MP), riksdagsledamoten (KD), riksdagsledamoten (SD), riksdagsledamoten (M), riksdagsledamoten (M), riksdagsledamoten (S), riksdags- ledamoten (SD), advokaten (L) och riks- dagsledamoten (V). Till sakkunniga förordnades numera kanslirådet och rättssakkunniga (båda Justitiedeparte- mentet). förordnades rättssakkunniga (Justitiedeparte- mentet) till sakkunnig. Till experter förordnades advokaten , verksamhets- utvecklaren (), numera enhets- chefen (Säkerhetspolisen), vice överåklagaren , professorn , docenten och hovrättspresidenten . Som sekreterare anställdes numera råd- mannen . Kommittén har antagit namnet Kommittén om förbud mot rasistiska organisationer. Kommittén överlämnar härmed sitt betänkande Ett förbud mot rasistiska organisationer (SOU 2021:27). Till betänkandet har fogats tre reservationer och tre särskilda yttranden. Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i ............................. Kommitténs uppdrag och arbete ................................. Regeringsformen och förutsättningarna för begränsning av föreningsfriheten................................. Allmänt om regeringsformen................................................. Särskilt om föreningsfriheten................................................. Våldsbejakande extremism och organiserad rasism Allmänt om våldsbejakande extremism................................. Den autonoma miljön............................................................. Den våldsbejakande islamistiska miljön ................................ Hotet från den våldsbejakande extremismen ........................ Något om ensamagerande personer Något om counter jihad-rörelsen .......................................... Något om hatbrott ................................................................. överväganden och förslag................................ De osjälvständiga brottsformerna ......................................... Tryck- och yttrandefrihetsbrott .......................................... Hets mot folkgrupp ............................................................. 7.2Regeringsformens skydd av mötes- och 7.4Ingripanden mot enskilda vid ordningsstörningar Olika slag av organisationer....................................... Allmänt om olika organisationer ......................................... Förhållandena i andra länder .................................... Inledning och anmärkningar ................................................ Allmänt om några andra europeiska länder......................... En sammanfattande tabell .................................................... 9.8Något om våldsbejakande extremism och organiserad Ett förbud mot rasistiska organisationer ..................... Behovet av och skälen för att införa ett förbud .................. Ett förbud genom ny straffrättslig lagstiftning................... Utformningen av den nya lagstiftningen............................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Förslaget till lag om ändring i ........................ Utkast till upplösningslagstiftning.............................. Kommittén har haft i uppdrag att överväga ett förbud mot rasistiska organisationer. Ett sådant förbud kan bestå i att deltagande i organi- sationerna görs straffbart, en ny straffrättslig lagstiftning. Det kan också handla om att förbjuda organisationerna som sådana, en ny upplösningslagstiftning. Den grundlagsstadgade föreningsfriheten innebär en frihet för var och en att sluta sig samman med andra för allmänna eller enskilda syften. Den får i nu aktuellt avseende begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet innebär förföljelse av en folk- grupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande för- hållande (begränsningsstadgandet i 2 kap. 24 § andra stycket reger- ingsformen). Ett förbud mot rasistiska organisationer måste utformas så att det omfattar bara sådana organisationer som uppfyller de föreskrivna förutsättningarna i regeringsformens begränsningsstadgande. Detta har utgjort den helt grundläggande utgångspunkten för kommitténs överväganden. Kommittén analyserar i betänkandet vilket närmare utrymme för lagstiftning som begränsningsstadgandet ger. Vid den analysen görs bedömningen att en avgränsning till sammanslutningar vilkas rasis- tiska förföljelse är kriminell är nödvändig. I betänkandet gör kommittén bedömningen att det finns klara indikationer på att den organiserade rasistiska förföljelsebrottslig- heten har ökat i omfattning. Den skapar oro i samhället och kan i förlängningen leda till splittring och djupa motsättningar. riskerar den att allvarligt hota den ordning och säkerhet som bör råda i det svenska samhället. Kommittén går i betänkandet igenom skälen för och emot ett för- bud mot rasistiska organisationer. Kommittén kommer vid sin bedöm- ning, som görs inom de ramar som regeringsformen ställer upp, fram till att samhällsutvecklingen nu har blivit sådan att skälen för ett förbud med tillräcklig styrka överväger skälen emot ett förbud. Det finns anledning att tro att ett förbud skulle motverka att rasistiska organisationer får ytterligare fäste i samhället och därmed stävja en farlig utveckling. Det är nu nödvändigt att begränsa föreningsfri- heten och införa ett förbud mot rasistiska organisationer. Enligt kommitténs mening bör förbudet mot rasistiska organisa- tioner införas genom ny straffrättslig lagstiftning. Det finns ett på- tagligt behov av och utrymme för att kriminalisera ytterligare gär- ningar som tar sikte på den som deltar i, bildar eller lämnar vissa former av stöd åt en rasistisk organisation. I betänkandet föreslår kommittén att det i 16 kap. införs två nya brott, som ges beteckningarna organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism. Vidare föreslås en särskild straffskala för grova fall av organiserad rasism. Straffbestämmelsen om organiserad rasism ska enligt förslaget omfatta den som deltar i en rasistisk organisations verksamhet på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja organisationen, liksom den som bildar vad som ska vara en sådan organisation. Straffbestämmelsen om stöd åt organiserad rasism ska omfatta den som, i annat fall, för organisationen tar befattning med vapen eller ammunition eller till organisationen lämnar ekonomiskt bidrag, upplåter lokal eller mark eller lämnar annat liknande stöd, om gär- ningen är ägnad att främja, stärka eller understödja organisationen. Med en rasistisk organisation avses enligt förslaget en samman- slutning av personer som genom brottslighet förföljer en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller ras. Enbart de åsikter som kommer till uttryck i sammanslutningen är alltså inte tillräckliga. Sammanslutningens verksamhet i sig måste innebära förföljelse och det måste röra sig om en förföljelse genom kriminalitet, t.ex. organi- serad skadegörelse, misshandel eller hets mot folkgrupp. Straffet för organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism föreslås vara fängelse i högst . För att kriminaliseringen inte ska träffa mer oväsentliga gärningar ska enligt förslaget införas ett undantag för ringa fall, som avser situationer där deltagandet, bildandet eller stödet varit obetydligt eller då gärningen med hänsyn till övriga omständigheter är att anse som ringa. Om ett deltagande- eller bildandebrott är grovt, ska straffet enligt förslaget vara fängelse lägst och högst . Vissa omständigheter ska beaktas särskilt vid bedömningen av om brottet är grovt, nämligen om gärningsmannen har haft ett bestämmande inflytande i den rasistiska organisationen eller om det annars har varit av särskilt farlig art. Brottsbeteckningen grov organiserad rasism före- slås för sådana grova fall. Ändringarna föreslås träda i kraft . has had the remit of considering a prohibition of racist organisations. Such a prohibition can consist of making par- ticipation in the organisations punishable, i.e. new criminal legislation. It can also involve prohibiting the organisations as such, i.e. new dissolution legislation. The freedom of association laid down in the Constitution of means a freedom for everyone to associate with others for public or private purposes. It may only be limited, in the present con- text, in respect of organisations whose activities constitute perse- cution of a population group on grounds of ethnic origin, colour, or other such conditions (the limitation provision in Chapter 2, Article 24, second paragraph of the Instrument of Government). A prohibition of racist organisations must be designed so as to only cover organisations that meet the requirements set out in the limitation provision of the Instrument of Government. This has been the absolutely fundamental starting point for the Committee’s consideration of the matter. In this report the Committee analyses what specific scope for legislation is provided by the limitation provision. The assessment made in that analysis is that it is necessary to restrict the scope of the legislation to associations whose racist persecution is criminal. makes the assessment, in this report, that there are clear indications that the scale of criminal activities involving organised racist persecution has increased. This creates concern in society and can ultimately lead to division and deep antagonisms. In the long run it risks seriously threatening the order and security that ought to prevail in Swedish society. In this report, the Committee goes through the reasons for and against a prohibition of racist organisations. In its assessment, which is made within the bounds set by the Instrument of Government, the Committee concludes that, given the present development of society, the reasons for a prohibition outweigh the reasons against a prohibition with sufficient force. There is reason to believe that a prohibition would counter racist organisations gaining more of a foothold in society and thereby check a dangerous trend. It is now essential to limit freedom of association and introduce a prohibition of racist organisations. In the view of the Committee, the prohibition of racist organisa- tions should be introduced through new criminal legislation. There is a clear need and scope to criminalise additional acts aimed at a per- son who participates in, forms or provides certain forms of support to a racist organisation. In this report the Committee proposes introducing two new of- fences, called organised racism and support for organised racism, in Chapter 16 of the Swedish Criminal Code. A special scale of penalties is also proposed for gross cases of organised racism. The proposed criminal provision on organised racism covers a person who participates in the activities of a racist organisation in a way that is liable to promote, strengthen or assist the organisation, as well as a person who forms what is intended to be a racist orga- nisation. The criminal provision on support for organised racism covers a person who, in other cases, handles firearms or ammunition on behalf of the organisation or provides a financial contribution, grants use of premises or land to the organisation or provides other similar support if the act is liable to promote, strengthen or assist the organisation. ’s proposal defines a racist organisation as an asso- ciation of persons that persecutes a population group on grounds of ethnic origin, colour, or race through criminal activities. So, merely the opinions expressed in the association are not sufficient. The activities of the association must, in themselves, entail persecution and they must involve persecution through criminal activities, e.g. organised damage to property, assault or agitation against a popu- lation group. The penalty proposed for organised racism and support for orga- nised racism is imprisonment for at most two years. To ensure that this criminalisation does not include more insig- nificant acts, an exception is proposed for minor cases that refers to situations where the participation, formation or support was un- important or where the act is considered minor in view of other circumstances. If the participation or formation offence is gross, the penalty proposed is imprisonment for at least six months and most four years. Particular consideration should be given to certain circum- stances when assessing whether the offence is gross, namely whether the perpetrator has had a dominant influence in the racist organisa- tion or whether the act was otherwise of a particularly dangerous nature. The name proposed for these gross cases is gross organised racism. proposes that the amendments should enter into force on 1 2022. 1.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 16 kap. 17 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 16 kap. 7–7 b §§, av följande lydelse. Den som deltar i en rasistisk organisations verksamhet på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja organisationen döms för organiserad rasism till fängelse i högst . Detsamma gäller den som bildar vad som ska vara en sådan organisation. Den som, i annat fall än som sägs i första stycket, för organisa- tionen tar befattning med vapen eller ammunition eller till orga- nisationen lämnar ekonomiskt bi- drag, upplåter lokal eller mark eller lämnar annat liknande stöd döms, om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja organisationen, för stöd åt organi- 1 16 kap. 7 § upphävd genom 1970:225. serad rasism till fängelse i högst . Med en rasistisk organisation avses i denna paragraf en samman- slutning av personer som genom brottslighet förföljer en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hud- färg eller ras. Om ett brott som avses i 7 § första stycket är grovt, döms för grov organiserad rasism till fäng- else i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt be- aktas om gärningsmannen har haft ett bestämmande inflytande i den rasistiska organisationen eller om gärningen annars har varit av sär- skilt farlig art. Ansvar enligt 7 § ska inte dömas ut om deltagandet, bildan- det eller stödet har varit obetydligt eller om gärningen med hänsyn till andra omständigheter är att anse som ringa. För förberedelse eller stämp- För förberedelse eller stämp- ling till eller underlåtenhet att ling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra myteri avslöja eller förhindra myteri döms det till ansvar enligt 23 kap. döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för försök till Detsamma gäller för försök till organiserad rasism, stöd åt orga- avses i 10 a § första stycket och niserad rasism och grov organise- 2Senaste lydelse 2018:1140. försök eller förberedelse till grovt barnpornografibrott. rad rasism samt för försök till sådant barnpornografibrott som avses i 10 a § första stycket och försök eller förberedelse till grovt barnpornografibrott. Denna lag träder i kraft . 2 Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att överväga ett förbud mot rasistiska organisationer. Uppdraget har även omfattat att se hur andra länder har begränsat rasistiska organisationers möjlighet att verka. I uppdraget har ingått att lämna författningsförslag om kommit- tén kommer fram till att lagstiftning bör införas. Det har dock inte ingått i uppdraget att föreslå ändring i grundlag. Regeringens direktiv finns i bilaga 1 och 2. Kommittén har huvudsakligen bedrivit ett sedvanligt utrednings- arbete med sammanträden där såväl ledamöter som sakkunniga och experter deltagit. Det första kommittésammanträdet hölls . Därefter har kommittén sammanträtt åtta gånger. De sex sista sammanträdena har, till följd av coronapandemin, hållits digitalt. Med anledning av pandemin ställdes initialt ett par sammanträden in. Särskilt i det inledande arbetet har inriktningen varit att inhämta kunskap om de olika frågeställningar som omfattas av kommitténs uppdrag. Detta har skett framför allt genom att bakgrundstexter tagits fram, föredragits och diskuterats på kommitténs sammanträden. Vid ett av sammanträdena redovisade några av kommitténs exper- ter sina kunskaper och erfarenheter genom föredrag. Vid det samman- trädet deltog också seniora analytikern , Säkerhets- polisen. Tidigt i utredningsarbetet har arbetet varit inriktat på att klargöra förutsättningarna för kommitténs överväganden, liksom att få fram de sakliga skäl som kan tala för den ena eller andra lösningen. Kommitténs uppdrag och arbete ett underlag inför kommitténs diskussioner har en promemoria tagits fram i vilken redovisas vilka huvudsakliga lagstiftningsalternativ som finns och argument för och emot dessa. Förhållandevis tidigt har behandlats frågan hur ett lagstadgat för- bud mot rasistiska organisationer skulle kunna utformas om detta skulle bedömas lämpligt och nödvändigt. Förslag på författningstext med kommentarer har då tagits fram och diskuterats. Därefter har klarlagts vilka närmare ståndpunkter som funnits i frågan. Ordföranden och sekreteraren har samrått med ordföranden och sekretariatet grundlagskommitté och även på annat sätt i nödvändig utsträckning hållit förevarande kommitté underrättad om det arbete som grundlagskommittén bedrivit och som presenterades i dess delbetänkande Förenings- frihet och terroristorganisationer (SOU 2021:15). Som ett led i uppdraget att se hur andra länder har begränsat rasistiska organisationer möjlighet att verka har (med Justitiedeparte- mentets bistånd) erhållits information från justitiedepartementen och motsvarande i , och om lagstiftningen m.m.i respektive land. Viss information har på motsvarande sätt erhållits från . Information har även getts direkt av Polis- styrelsen i . 3Regeringsformen och förutsättningarna för begränsning av föreningsfriheten Kommittén har i uppdrag att överväga ett förbud mot rasistiska organisationer. Ett sådant förbud kan utformas som ett särskilt straff- ansvar för deltagande i en rasistisk organisation eller som ett förbud mot rasistiska organisationer som sådana. Vid övervägandena be- höver regeringsformens skydd för de grundläggande fri- och rättig- heterna beaktas. I detta kapitel redogörs därför för regeringsformen och dess skydd för de s.k. positiva opinionsfriheterna och då i syn- nerhet föreningsfriheten. Redan inledningsvis kan sägas att den grundlagsstadgade förenings- friheten innebär en frihet för var och en att sluta sig samman med andra för allmänna eller enskilda syften. Den får i fråga om rasistiska organisationer begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande (begräns- ningsstadgandet i 2 kap. 24 § andra stycket regeringsformen). Ett förbud mot rasistiska organisationer måste, för att rymmas inom grundlagens ramar, utformas så att det omfattar bara sådana organisationer som uppfyller de föreskrivna förutsättningarna i reger- ingsformens begränsningsstadgande. Detta utgör den helt grund- läggande utgångspunkten för kommitténs överväganden och det är därför nödvändigt att redan i detta kapitel analysera vilket utrymme för lagstiftning som stadgandet ger. Som en bakgrund till dessa överväganden om regeringsformens innebörd redogörs först för och dess betydelse i sammanhanget. Regeringsformen och förutsättningarna för begränsning av föreningsfriheten ratificerade FN:s internationella konvention om av- skaffandet av alla former av rasdiskriminering (SÖ 1971:40), här ras- diskrimineringskonventionen. Det finns anledning att, som en bak- grund till övervägandena om regeringsformens innebörd, först redovisa konventionen och dess betydelse. I konventionen avses med uttrycket rasdiskriminering varje skill- nad, undantag, inskränkning eller företräde på grund av ras, hudfärg, härkomst eller nationellt eller etniskt ursprung som har till syfte eller verkan att omintetgöra eller inskränka erkännande, åtnjutande eller utövande på lika villkor av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på politiska, ekonomiska, sociala, kulturella eller andra om- råden av det offentliga livet (artikel 1.1). Värt att notera redan här är att trosbekännelse eller motsvarande inte finns med som s.k. diskri- mineringsgrund i konventionen. Konventionsstaterna fördömer rasdiskriminering och åtar sig att med alla lämpliga medel och utan dröjsmål föra en politik som syftar till att avskaffa rasdiskriminering i alla dess former och till att främja förståelsen mellan alla raser. Varje konventionsstat ska därför för- bjuda och med alla lämpliga medel, däribland genom sådan lagstift- ning som påkallas av omständigheterna, ”göra slut på” rasdiskriminer- ing som utövas av enskilda personer, grupper och organisationer (artikel 2.1 d). Konventionsstaterna fördömer vidare i konventionen all propa- ganda och alla organisationer som grundar sig på föreställningar eller teorier om att någon ras eller persongrupp av viss hudfärg eller visst etniskt ursprung skulle vara överlägsen någon annan grupp eller som försöker rättfärdiga eller främja rashat och diskriminering i någon form (artikel 4). I detta syfte ska konventionsstaterna, med veder- börligt beaktande av bl.a. de rättigheter som uttryckligen anges i artikel 5 i konventionen, vidta följande åtgärder: a)förklara som brottslig gärning som är straffbar enligt lag allt spridande av idéer grundade på rasöverlägsenhet eller rashat, uppmaning till rasdiskriminering, liksom alla våldshandlingar eller uppmaning till sådana handlingar mot en viss ras eller en grupp av personer av annan hudfärg eller annat etniskt ursprung och även lämnande av stöd i någon form till rasistiska aktiviteter, inklusive finansiering av sådana aktivi- teter, Regeringsformen och förutsättningarna för begränsning av föreningsfriheten b)olagligförklara och förbjuda organisationer samt organiserad pro- paganda och all annan propaganda som främjar och uppmanar till ras- diskriminering, samt förklara deltagande i sådana organisationer eller i sådan verksamhet som brottslig gärning som är straffbar enligt lag, samt c)inte tillåta offentliga myndigheter eller offentliga institutioner, vare sig nationella eller lokala, att främja eller uppmana till rasdiskrimi- nering.1 sägs i artikel 5 att konventionsstaterna, i enlighet med de grundläggande åtagandena i artikel 2, förbinder sig att förbjuda och avskaffa rasdiskriminering i alla dess former och att tillförsäkra rätten för var och en, utan åtskillnad på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, till likhet inför lagen, särskilt när det gäller åt- njutande av rätten till åsiktsfrihet och yttrandefrihet samt rätten till församlingsfrihet och föreningsfrihet i fredligt syfte. av rasdiskriminering, här rasdiskri- mineringskommittén, granskar konventionsstaternas efterlevnad av konventionen.2 Kommittén har – till skillnad från t.ex. Europa- domstolen – inte någon jurisdiktion över konventionsstaterna och inte heller någon slutlig tolkningsrätt över konventionens bestäm- melser. Detta ankommer enligt allmänna folkrättsliga principer på varje konventionsstat.