sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Om tillstånd för åtgärden också behövdes från annan myn- dighet skulle detta erinras i lovbeslutet. Beslutet skulle också förses med en uppmaning till sökande att underrätta grannar och andra som berördes av beslutet (58 § BS). Vid uppförande av ny bygglovspliktig byggnad skulle en anmälan göras till bl.a. innan arbetet påbörjades (62 § BS). Anmälan krävdes också för vissa lovbefriade åtgärder, exempelvis vid byggnation för statens eller räkning. För befästning eller annan anläggning av hemlig natur kunde dock för- ordna att ritningar, besiktningar m.m. inte skulle krävas utan att läns- styrelsen i stället på ett lämpligt sätt skulle meddela nämnden om åt- gärden (66 § BS). Avseende bestämmelserna om överklagande förtydligades att vissa beslut, som huvudregel, inte var överklagbara. Detta gällde exem- pelvis beslut där avvikelse från plan vägrats (71 § BS). gjordes ett antal ändringar i byggnadsstadgan. Av in- tresse i detta sammanhang är framför allt ändringen och den 1 juli 1980.11 I den förstnämnda ändringen begränsades lovplikten för en- och tvåbostadshus. Uppförande av mindre komplementbyggnader (s.k. friggebodar) på max och med max 3,0 meters tak- nockshöjd, anordnande av en skyddad uteplats med hjälp av en mur eller ett plank (max höjd ) vid uteplats samt skärmtak på max fick uppföras utan lov, om de inte placerades närmare gränsen än . Placeringen skulle ske i omedelbar närhet av bostadshuset, i syfte att klargöra avsikten med byggnaden som ett komplement till bostadsbyggnaden. Placering fick ske när- mare gräns om berörda grannar medgav detta. Kommunen fick inom område som utgjorde värdefull miljö bestämma att lov ändå skulle krävas genom detaljplan eller områdesbestämmelser. Även omfärgning av en- och tvåbostadshus och deras komplementbyggnader undan- togs från lovplikt (54 § BS). Syftet med lättnaderna i lovplikten var bl.a. att minska onödig byråkrati. Viss remisskritik hade dock föregått regleringen. Kritiken avsåg bl.a. bristande rättssäkerhet, att förenklingarna skulle innebära att ansvar skulle bli mer oklart, att den enskilde skulle försättas i en komplicerad bedömningssituation, att bestäm- melserna förutsatte omfattande informationsinsatser och att lättna- derna kunde leda till en resurskrävande tillsyn i efterhand.12 Genom den andra ändringen senare infördes krav på byggnaders utformning så att särskilda krav kunde ställas på bebyg- gelse inom områden som utgör värdefulla miljöer (38 § BS). Syftet med denna ändring var att i ökad utsträckning bevara samlade mil- jöer vid sidan av enstaka objekt.13 3.2.81987 års plan- och bygglag trädde ÄPBL i kraft. ÄPBL ersatte både byggnads- lagen, byggnadsstadgan, lagen (1976:666) om påföljder och ingripan- den vid olovligt byggande m.m. och lagen (1976:296) om kriskoppling. ÄPBL byggde i stora delar på tidigare gällande principer, men innebar en genomgripande systematisk omarbetning av lagstiftningen och en förenkling och modernisering av regelsystemet. Ett genomgående drag var decentralisering av beslutsfattandet och större frihet och ansvar för den enskilda människan. Nyheter var att det infördes en skyldighet för alla kommuner att ha en översiktsplan som omfattade hela kommunens yta, en möjlighet för kommunerna att meddela områdesbestämmelser samt att de tidigare stadsplanerna och byggnadsplanerna ersattes av en plan, detaljplanen. För detalj- planen infördes en genomförandetid i syfte att tidsbegränsa bygg- rätten. De tidigare nybyggnadsförbuden avvecklades. En principiell rätt att få återuppföra byggnader som hade rivits eller brunnit ned infördes. Vidare fick fastighetsägare rätt att göra både utvändiga och invändiga ändringar av byggnader även om byggnaderna stred mot detaljplanen. En rätt att få bygglov för komplementbyggnader och mindre tillbyggnader infördes för en- och tvåbostadshus utanför om- råden med detaljplan. fastställelseprövning slopades och i stället gavs en möjlighet att i efterhand granska och upphäva detaljplaner och områdesbestämmelser. Medborgarinflytan- det förbättrades vid planläggning. Tillstånd till byggande skulle ges i form av bygglov, rivningslov och marklov. Även möjlighet att an- söka om förhandsbesked för åtgärder som omfattades av krav på lov 1978/79:111 s. 3 ff. 1979/80:149 s. 24. Kommunen gavs möjlighet att under vissa förutsättningar besluta att vissa åtgärder utanför detaljplanelagt område, exempelvis komplementbyggnader, mindre tillbyggnader och inre ändringar av byggnader, fick utföras utan bygglov. För områden med detaljplan gavs kommunerna möjlighet att i planen besluta att enklare fritids- hus och liknande byggnader fick uppföras eller byggas till eller ändras på annat sätt utan lov.14 Definitioner för byggnadshöjd och våning fördes in i plan- och byggförordningen (1987:383, ÄPBF). Efter ikraftträdandet av ÄPBL genomgick lagen ett flertal ändringar. Av relevans för denna utredning är bl.a. en ändring med ikraftträdande och en med ikraftträdande den 1 januari 2008.16 Den förstnämnda ändringen innebar att ett nytt, och från bygg- lovsprövningen fristående, tillsyns- och kontrollförfarande infördes beträffande de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar. begränsades bygglovsprövningen till att avse endast en prövning av lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av byggnader m.m. Bestämmelser om det tekniska genomförandet av byggnadsarbeten flyttades till ett eget kapitel i ÄPBL (9 kap.) med krav på en s.k. bygganmälan minst byggarbeten påbörjas. skulle skyndsamt kalla till byggsamråd med byggherren och dennes kvalitetsansvarige. Vid byggsamrådet eller möjligt efter skulle byggnadsnämn- den besluta om kontrollplan för arbetena. När byggherren uppfyllt sina åtaganden enligt kontrollplanen och inte funnit skäl att ingripa, skulle nämnden utfärda ett s.k. slutbevis. Be- stämmelserna om de tekniska egenskapskraven förenklades och flyt- tades från ÄPBL och sammanfördes med reglerna i den då gällande byggproduktlagen (1992:1535) i den nya lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL). För områden inom detaljplan föreslogs att kommunen skulle kunna besluta att byggande 1985/86:1 s. 1 f. i enlighet med planen inte skulle behöva undergå en särskild bygg- lovsprövning.17 tillkom ändringar såvitt gällde de allmänna in- tressen som ska beaktas, översiktsplan och detaljplan, bygglov samt påföljder och överklagande. Ändringarna innebar t.ex. att det vid prövningen av lokalisering av bebyggelse till viss mark skulle tas hän- syn bl.a. till risker för översvämning och erosion. Reglerna om änd- ring av översiktsplan förtydligas. Det infördes en möjlighet att i detaljplanen bestämma att det får ges bygglov för viss markanvänd- ning med förbehåll om att en förekommande markförorening först avhjälpts. Bygglovspliktens omfattning för en- och tvåbostadshus minskades bl.a. för komplementbyggnader, s.k. friggebodar, om . Förutsättningarna för s.k. tidsbegränsade bygg- lov förtydligades. Dessutom blev det möjligt att under vissa förut- sättningar upprepa en byggnadsåtgärd säsongsvis, utan någon ny bygg- lovsansökan. Det infördes också en möjlighet för miljöorganisationer att överklaga vissa beslut om detaljplaner. Den ändringen gjorde det möjligt att återkalla en tidigare gjord reservation för till- träde till Århuskonventionen.18 3.2.92011 års plan- och bygglag trädde PBL i kraft.19 Lagen var resultatet av att ett stort antal utredningsförslag, däribland slutbetän- kande Får jag lov? Om planering och byggande20 och Byggprocess- utredningens betänkande Bygg – helt enkelt!.21 Ett övergripande syfte med regeringens förslag var att så långt möjligt begränsa den totala tidsåtgången för planläggningen och att där det var möjligt och lämpligt ange tidsfrister för handläggningen av plan- och byggärenden. Förslaget syftade vidare till att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsebarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för likabehandling. Syftet med den nya lagen var också att plan- och byggprocesserna skulle förenklas som kontrollen av byggandet skärptes. 1993/94:178. 2006/07:122. 2009/10:170 och bet. 2009/10:CU25 samt prop. 2010/11:63 och bet. 2010/11:CU23. 20Se SOU 2005:77. 21Se SOU 2008:68. PBL var till övervägande del en språklig och redaktionell om- arbetning av ÄPBL och lagen om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk, m.m. Att föreslå en helt ny lag motiverades med det stora antalet föreslagna ändringar i kombination med det omfattande be- hovet av att rent språkligt modernisera och omstrukturera lagen. PBL fick en delvis ny struktur i förhållande till ÄPBL och bestäm- melserna delades in i sexton kapitel. De övergripande reglerna om de intressen, såväl allmänna som enskilda som bör läggas till grund för planläggning och annan pröv- ning, samlades i den nya lagens andra kapitel. Det infördes nya be- stämmelser som innebar att miljö- och klimataspekter skulle beaktas vid planläggning och byggande. Hänsyn skulle också tas till förut- sättningarna för telekommunikation och annan informationsteknik. I den nya lagen definierades också väsentliga termer och uttryck som förekommer på flera ställen i lagen. I planhänseende kan nämnas att institutet fastighetsplan togs bort. I stället gavs kommunen möjlighet att i detaljplan bestämma om fastighetsindelning m.m. Vidare fick den som avsåg att vidta en åt- gärd som kunde antas förutsätta att en detaljplan behövde antas, ändras eller upphävas eller att områdesbestämmelser behövde ändras eller upphävas, begära att kommunen i ett s.k. planbesked redovisade sin avsikt i frågan om att påbörja ett sådant planläggningsarbete. PBL innebar inte några direkta förändringar i omfattningen av bygg-, mark- och rivningslovplikten i förhållande till ÄPBL. Det an- sågs dock viktigt att förteckningen av bygglovspliktiga anläggningar dels lättare och snabbare skulle kunna anpassas till nya behov utifrån förändringar i tiden, dels skulle kunna göras utförligare och tydligare i fråga om definitioner och avgränsningar av de aktuella objekten. Bestämmelserna om krav på lov för andra anläggningar än byggnader och krav på anmälan för vissa åtgärder reglerades därför på förord- ningsnivå i PBF. I lagen tydliggjordes för vilken typ av andra anläggningar än byggnader som regeringen fick ställa krav på bygglov för (16 kap. 7 § PBL). Inte heller i fråga om vilka förutsättningar som krävdes för lov var någon större förändring från ÄPBL avsedd.22 En ny skyldighet att pröva krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga i bygglov infördes dock. 2010/11:63 s. 23 f. Det infördes även viss samordning med vissa ärenden enligt miljö- balken och trafiklagar för att undvika dubbelprövning. Den som avsåg att vidta en bygglovspliktig åtgärd gavs rätt att begära att i ett s.k. villkorsbesked redovisade sin bedömning i fråga om en ändring skulle anses utgöra en ombyggnad och därmed bli föremål för särskilda följdvillkor för att uppfylla de s.k. utformningskraven och tekniska egenskapskraven i 8 kap. PBL. I fråga om genomförandet av byggåtgärder slopades kravet på bygganmälan före byggstart och i stället krävdes ett startbesked innan en bygg-, rivnings- eller markåtgärd påbörjades. Det som var nytt var att i detta startbesked skulle godkänna att vissa krav kunde antas komma att uppfyllas och att åtgärden därmed fick påbörjas. Innan ett byggnadsverk fick tas i bruk ställdes krav på slutbesked, vilket i viss utsträckning påminner om det tidigare slut- beviset. Vidare ersattes det tidigare systemet med flera typer av sank- tionsavgifter av ett gemensamt system med en s.k. byggsanktions- avgift, vilken dessutom uteslutande skulle tillfalla kommunen. Dessa kopplades inledningsvis till kravet på lov, men senare till kravet på startbesked respektive slutbesked. För byggnadsnämnderna infördes en handläggningsfrist från det att den fullständiga ansökningen kommit in för prövningen av lov och förhandsbesked. Ett nytt förfarande för ex- pediering av beslut om lov med kungörelse i Post- och Inrikes tid- ningar samt nya bestämmelser om överklagandetid infördes. Även instansordningen ändrades och domstolsprövningen av kommuners och länsstyrelsers beslut skulle fr.o.m. i huvudsak prövas av de nya mark- och miljödomstolarna (tidigare miljödom- stolarna) i stället för av regering och allmän förvaltningsdomstol.23 Efter ikraftträdandet av PBL har lagen genomgått ett flertal änd- ringar. Sammanfattningsvis kan följande större ändringar och andra ändringar av relevans för utredningen nämnas. är bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet ett allmänt intresse i 2 kap. 3 § PBL som planlägg- 23Se lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar och prop. 2009/10:215. 24SFS 2013:867, prop. 2012/13:178. ning med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimat- aspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden ska främja. Även i andra ärenden enligt PBL ska hänsyn tas till intressena som anges i 2 kap. 3 § PBL. infördes ändringar som innebar att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid ska få göras vid in- redning av bostäder på högst på en vind. Vidare förlängdes den maximala tiden för tidsbegränsat bygglov till . Det infördes också krav på att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. genomfördes också flera förändringar i fråga om åtgärder som kan vidtas utan krav på bygglov för en- och tvåbostads- hus. För det första fick större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt uppföras. För det andra skulle en- och tvåbostadshus kunna byggas till med högst 15,0 kvadrat- meter. På en- och tvåbostadshus skulle också högst två takkupor kunna byggas. Slutligen skulle enbostadshus kunna inredas med ytter- ligare en bostad. Åtgärderna fick dessutom vidtas i strid med detalj- plan. Därutöver vidgades tillämpningen av bestämmelserna i 2 kap. 6 § PBL om utformning och placering av bebyggelse och byggnads- verk till att gälla även vid åtgärder avseende byggnader som inte om- fattas av krav på bygglov. Bestämmelserna om skydd av ett bebyg- gelseområdes särskilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden ska gälla även vid åtgärder avseende byggnader som inte ingår i ett ärende. trädde flera förändringar i fråga regleringen av framtagandet av detaljplaner och områdesbestämmelser i kraft. utökades möjligheten att ge bygglov för åtgärder som inne- bär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser och likaså utrymmet för att godta befintliga planstridiga byggnadsverk och fastighetsbildningar. En möjlighet infördes också för att kunna vänta med genomförandet av en åtgärd som krävs med anledning av ett s.k. planvillkor till skedet med startbesked. Kommuner gavs också möjlighet att i detaljplan bestämma att även en ändring av ett byggnadsverk eller bebyggelseområde omfattas av krav på bygglov. Även kommunens utrymme att ställa egna krav på ett byggnadsverks 25SFS 2014:224, prop. 2013/14:59. 26SFS 2014:477, prop. 2013/14:127. 27SFS 2014:900, prop. 2013/14:126. tekniska egenskaper – alltså utöver vad som framgår av föreskrifter –begränsades kraftigt. infördes nya krav i PBL i syfte att förebygga olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid loka- lisering, utformning och placering av bostadsbyggnader samt krav på redovisning av bullervärden vid planläggning och bygglovsprövning. Genom en lagändring som trädde i kraft prövas överklagade kommunala beslut att anta, ändra eller upphäva en detalj- plan eller områdesbestämmelser inte längre av utan över- klagas direkt till mark- och miljödomstolen. fördes en särskild reglering in i PBL om tids- begränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål. Syftet med förslaget31 var att göra det möjligt att använda tillfälliga bostäder som ett komplement till permanent byggande där bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom ordinarie plan- och byggprocesser. antog en lag om att regleringen ska upphöra att gälla den 1 maj 2023.32 infördes en möjlighet för en kommun att under arbetet med att ta fram en detaljplan begära ett s.k. planeringsbesked från i de frågor som staten råder över för att t.ex. tidigt i planprocessen kunna klarlägga om det finns skäl för ingripande mot planeringen från statens sida. Vidare infördes ett antal nya undantag från krav på bygglov, bl.a. gällande att på en annan byggnad än ett en- eller tvåbostadshus inom ett område med en detaljplan färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på en fasad eller ett tak som vetter mot en kringbyggd gård och att inom en allmän plats där kommunen är markägare bygga en 15,0 kvadrat- meter stor byggnad vars taknockshöjd inte överstiger och är placerad på samma plats . En reglering infördes också om att bygglovsbefriade åtgärder som får vidtas i strid med detaljplan inte ska beaktas vid en senare bedömning av ett byggnads- verks eller en åtgärds förenlighet med detaljplanen. infördes också flera undantag från kravet på lov i PBF.34 En definition på skylt infördes också. 28SFS 2014:902, prop. 2013/14:128. 29SFS 2016:252, prop. 2015/16:55. 30SFS 2017:266, prop. 2016/17:137. 2016/17:137. 32SFS 2017:267, prop. 2016/17:137. 33SFS 2017:424, prop. 2016/17:151. gavs regeringen ett bemyndigande att, om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas, meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . Av den nya förvaltningslagen (2017:900, FL), som trädde i kraft , följer att beslut enligt huvudregeln inte är verk- ställbara förrän de har fått laga kraft. Då beslut om att ge bygglov, rivningslov och marklov enligt praxis har fått verkställas innan be- slutet har fått laga kraft infördes en bestämmelse i PBL som innebär att bygglov, rivningslov och marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts, även om det inte har fått laga kraft.36 undantogs från krav på bygg- lov, att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område, montera sol- cellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. infördes en möjlighet för kommuner att i detaljplan bestämma att det krävs marklov för markåtgärder som kan försämra markens genom- släpplighet som till exempel att asfaltera tomtmark som inte tidigare varit asfalterad eller att ersätta naturgräs med konstgräs.38 infördes ett system med avgiftsreduktion vid överskridande av tidsfrister för beslut i ärenden om lov och för- handsbesked samt startbesked efter anmälan i syfte att skapa incita- ment för att följa de tidsfrister som gäller för beslut. trädde även vissa ändringar i fråga om detaljplanekravet i kraft.40 Ändringarna innebar bl.a. ett tydliggörande av kravet på detaljplan och vilka omständigheter som har betydelse för bedömningen. Den infördes ett undantag från kravet på bygglov för att, under vissa förutsättningar, uppföra en altan vid ett en- eller två- bostadshus eller tillhörande komplementbostadshus. ändrades storleken på bygglovs- befriade komplementbostadshus till 30,0 kvadrat- meter.42 I samband med att propositionen behandlades i 35SFS 2017:985, prop. 2016/17:195. 36SFS 2018:674, prop. 2017/18:240. 37SFS 2018:1324, prop. 2017/18:197. 38SFS 2018:1370, prop. 2017/18:163. 39SFS 2018:1136, prop. 2017/18:210. 40SFS 2018:1325, prop. 2017/18:167. 41SFS 2019:412, prop. 2018/19:112. 42SFS 2020:13, prop. 2019/20:31. väcktes förslag om att utökningen även skulle omfatta bygglovs- befriade 25,0 kvadratmeters komplementbyggnader. Efter att ären- det beretts av utskottet antog utskottets förslag och får även bygglovsbefriade komplement- byggnader enligt 9 kap. 4 a § PBL inte ha en större byggnadsarea än . I syfte att genomföra ändringar av EU:s avfallsdirektiv genom- fördes förändringar i PBL och PBF avseende innehållet i kontrollplaner och anmälan av anmälningspliktiga åtgär- der avseende avfall och återanvändbara byggprodukter. 3.3Övergripande om gällande rätt I detta avsnitt beskriver vi nu gällande bestämmelser i , PBF och några av föreskrifter på en övergripande nivå. En närmare beskrivning av reglerna om bl.a. lov- och anmälningsplikt, förutsätt- ningar för lov och handläggning av ansökningar om lov och för- handsbesked följer i kapitel 4, 5 respektive 6. Vi redogör också kort för vissa delar av . Vidare be- skriver vi några andra regelverk med mer eller mindre stark koppling till plan- och byggregelverket. Vi avslutar med en beskrivning av vissa unionsrättsliga bestämmelser och internationella konventioner. Lagens disposition och syfte PBL reglerar planläggning av mark och vatten och byggande. Lagen är indelad i 16 kapitel. Syftet med bestämmelserna i finns ut- tryckt i en av lagens portalparagrafer (1 kap. 1 § PBL). Bestämmelserna syftar till att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnads- förhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. 43SFS 2020:589, bet. 2019/20:CU22. 44SFS 2020:603, prop. 2019/20:156. Den svenska plan- och bygglagstiftningen bygger till- baka på att fysisk planering är en angelägenhet. Det kom- munala planmonopolet är uttryckligen reglerat i portalparagrafen i 1 kap. 2 § PBL, men är också intimt förknippat med den grundlags- fästa kommunala självstyrelsen (1 kap. 1 § andra stycket samt 14 kap. regeringsformen, RF). Principen om kommunalt självstyre är grund- läggande för relationen mellan stat och kommun och innebär att kom- muner och regioner själva ska bestämma över sina egna angelägenheter.45 Kärnan i det kommunala planansvaret är att det är kommunen som ensam avgör både om, när och hur mark- och vattenområden ska användas och bebyggas (planläggas). Det är således inte endast fråga om ett ansvar för planläggningen, utan också om ett monopol eftersom ingen annan än kommunen kan påbörja ett planarbete. Monopolet ger kommunen en mycket stark position, såväl gentemot staten och planintressenter som gentemot övriga aktörer och berörda.46 Länsstyrelserna är dock utpekade i 11 kap. 10–12 §§ PBL att ut- öva viss tillsyn över, och vid behov överpröva, kommunala beslut om planer och i vissa fall även om lov och förhandsbesked. prövning avser då bl.a. att tillse att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses. För planläggningen har kommunen tillgång till tre planformer. I 3 kap. 1 § PBL anges att varje kommun ska ha en aktuell över- siktsplan, som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Planen ska även ge vägledning för beslut om hur mark- och vatten- områden ska användas, och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Planen är inte bindande (3 kap. 2 § PBL). Detaljplanen används för att inom ett visst begränsat område när- mare reglera rättigheter och skyldigheter i plan- och byggrättsligt hänseende, inte bara mellan fastighetsägare och det allmänna utan också fastighetsägare emellan. Detaljplanen är bindande för myndig- heter och enskilda. 2001/02:80 s. 73 och SOU 2013:34 s. 95. 46Se SOU 2019:9 s. 43. PBL reglerar i vilka situationer kommunen med en detaljplan måste pröva ett mark- eller vattenområdes lämplighet, det s.k. detalj- planekravet (4 kap. 2 och 3 §§ PBL). På begäran av någon som avser att vidta en åtgärd som kan förutsätta att en detaljplan antas, ändras eller upphävs eller att områdesbestämmelser ändras eller upphävs, ska kommunen vidare i ett planbesked redovisa sin avsikt i frågan om att inleda en sådan planläggning (5 kap. 2–5 §§ PBL). I en detaljplan ska kommunen bestämma och ange gränserna för allmänna platser, kvartersmark och vattenområden, bestämma använd- ningen och utformningen av allmänna platser som kommunen är huvudman för, och bestämma användningen av kvartersmark och vattenområden. (4 kap. 5 § PBL).