sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — Förslaget innebar också att flerbarnsfamiljer som hade fått barn kom att omfattas av de nya reglerna. genomfördes en generell höjning av nivån på fler- barnstillägget som flerbarnstillägget för barn nummer två i en familj infördes. Förändringen var ett steg i en satsning på att förbättra villkoren för barnen och barnfamiljerna.90 Flerbarnstillägget har även höjts . Senaste höjningen av flerbarnstillägget gjordes 2017 då tillägget för det tredje barnet höjdes och barn. Bostadsbidraget är en inkomstprövad socialförsäkringsförmån som har såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften. Bidraget lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar som fyllt 18 men inte och som inte har barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i 95– 98 kap. SFB, med tillhörande bostadsbidragsförordning (1993:739). För handläggning av ärenden gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvaltningslagen (2017:900). Bostadsbidrag lämnas till hushåll med barn som är eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. En barnfamilj enligt bestämmelserna om bostadsbidrag är en familj där någon i hushållet har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med 1997/98:1 utgiftsområde 12. 2005/06:1 utgiftsområde 12. barnet, och för den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Barnfamiljer kan dels få ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. Det senare lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, för barn som bor växelvis eller som ett bidrag för umgängesbarn. Om ett barns föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Storleken på det särskilda bidraget för hemmavarande barn beräknas efter antalet barn i familjen, för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. Det särskilda bi- draget för växelvis boende barn är för ett barn, 1 600 kro- nor för två barn, och för tre eller flera barn. Umgängesbidraget lämnas med för ett barn, för två barn, och för tre eller flera barn. Det särskilda bidraget för växelvis boende barn och umgängesbidraget lämnas med ett lägre belopp om det finns andra barn i hushållet och beloppets storlek beror på hur barnens boendesituation är. För rätt till bidrag till bostadskostnader är huvudregeln att man måste ha en egen bostad, det vill säga äga eller inneha en hyres- eller bostadsrätt. Vidare krävs det att man är folkbokförd på bostaden och stadigvarande bor där. Bidraget till bostadskostnaden är beroende av hushållets bidragsgrundande bostadskostnader. För barnfamiljer gäller att bidrag inte lämnas för bostadskostnader . Vid högre bostadskostnader kan man få bidrag med hälften av bostadskostnaden mellan upp till tre olika övre gränser som varierar med antalet barn. De övre gränserna är, med undantag för om det finns någon som är funktionshindrad i hushållet, 5 300 kro- nor för ett barn, för två barn och för tre eller flera. För barnfamiljer finns det också vissa begränsningar för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Ytbegränsningen innebär att man ska bortse från bostadskostnader som avser bo- stadsytor som överstiger för hushåll med ett barn, för hushåll med två barn, för hushåll med tre barn, för hushåll med fyra barn, och för hushåll med fem eller flera barn. i bestämmelserna om ytbegränsning undantag om någon i familjen är funktionshindrad. För unga utan barn gäller att bidrag lämnas av den del av bostadskostnaden som överstiger men inte och om bostadskostnaden överstiger men inte . För unga utan barn ska man bortse från bostadskostnader som avser bostadsytor som överstiger . Högre bostads- kostnad och större bostadsyta får beaktas, om någon i hushållet är funktionshindrad. Bostadsbidrag beräknas utifrån hushållets uppskattade inkomster för ett helt kalenderår och betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Inkomsten anses vara lika fördelad på under kalenderåret. Beräkningen av bidraget för en viss månad är med andra ord inte kopplad till inkomsten under den månaden utan till en tolftedel av den sammanlagda inkomsten under kalenderåret. Inkomst- gränserna för bostadsbidraget är individuella för respektive maka eller sambo. Inkomstprövningen innebär att bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. För en ensamsökande förälder med barn kan den bidragsgrundande inkomsten uppgå till 150 000 kro- nor utan att bidraget reduceras. För gifta och sammanboende föräldrar med barn minskas bidraget om årsinkomsten överstiger för någon av makarna eller samborna. För unga utan barn är motsvarande gränser för en försäkrad eller för gifta och sammanboende. Om den bidragsgrun- dande inkomsten är högre än inom nu nämnda gränser, minskas bo- stadsbidraget av den överskjutande inkomsten för hushåll med barn och med en tredjedel för unga utan barn. Den bidragsgrundande inkomsten beräknas enligt skatterättsliga grunder. I IL finns bestämmelser om skattepliktiga och skattefria inkomster. I lagen används begreppen överskott och underskott för inkomster av tjänst, näringsverksamhet och kapital. I alla tre inkomst- slagen beräknas överskottet eller underskottet genom att dra av kostnaderna från intäkterna. Inkomst av tjänst beräknas enligt 10 kap. 16 § IL och inkoms- terna ska tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del enligt den så kallade kontantprincipen.91 Av 10 kap. 1 § IL följer att till inkomst- slaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räknas till inkomstslagen näringsverksamhet eller kapital. Det handlar i första hand om inkomst till följd av anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet som är av varaktig eller tillfällig natur, exempelvis pension, sjukpenning eller ersättning från arbetslöshetskassa. Den vid beskattningsbeslutet fastställda inkomsten av tjänst på- verkas om den skattskyldige har rätt till avdrag för till exempel tjänsteresor, dubbel bosättning eller egenavgifter. Den fastställda inkomsten av tjänst kan därmed bli lägre. Enligt 12 kap. 2 § IL med- ges avdrag för utgifter för resor till och från arbetet om de överstiger för . För övriga utgifter för inkoms- ternas förvärvande, exempelvis verktyg och facklitteratur, får avdrag göras till den del kostnaderna överstiger . Avdragen beaktas av , vilket innebär att inte gör någon beräkning av avdrag i inkomstslaget tjänst. Inkomst av näringsverksamhet beräknas med utgångspunkt i överskott av en näringsverksamhet. Vid inkomstberäkningen ska vissa avdrag, som har karaktär av vinstdispositioner, återläggas. Dessa är avsättning till periodiseringsfonder, avdrag för egen pension (viss del) samt ökning av expansionsmedel. Även avdrag för underskott från tidigare beskattningsår ska återläggas. Vidare ska vid underskott av näringsverksamhet nyssnämnda avdrag minska underskottet. Inkomst av kapital beräknas med utgångspunkt i överskott i in- komstslaget. Till detta inkomstslag räknas inkomster och utgifter på grund av innehav av tillgångar respektive skulder. Även kapital- förluster och kapitalvinster räknas till inkomstslaget.92 Inkomster efter avdrag för utgifter ger ett beräknat överskott eller underskott i inkomstslaget. Det inkomstskattemässiga överskottet ska räknas med som bidragsgrundande inkomst. Vid beräkning av överskott bortses från gjorda avdrag i inkomstslaget förutom kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som har tagits upp som intäkter en- ligt 42 kap. 1 § IL, avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. IL vid byte av bostad och negativ räntefördelning enligt 33 kap. IL. Om överskott uppkommer vid beräkning av inkomstslaget kapital ska detta minskas med schablonintäkt enligt 42 kap. 36 och 43 §§ 9110 kap. 8 § IL. 9241 kap. 1 § IL. samt 47 kap. 11 b § IL. Det handlar om investeringssparkonton och investeringsfonder. Tillgångar på investeringssparkonton schablon- beskattas. Värdet av tillgångarna beskattas oavsett om inne- havaren av kontot gör vinst eller förlust på tillgångarna på kontot. Ränta, utdelning eller annan avkastning samt kapitalvinst eller kapital- förlust redovisas inte i deklarationen utan i stället tas en schablon- intäkt av tillgångarna upp. Investeringsfonder schablonbeskattas ge- nom att en schablonintäkt på fondandelar tas upp till beskattning. Utdelning från denna typ av fond samt kapitalvinst eller kapital- förlust av fondandelar redovisas i deklarationen och räknas därför med i bidragsgrundande inkomst som inkomst av kapital. Del av den försäkrades samt del av barns förmögenhet och inkomst av kapital ingår också. Det är hushållets sammanlagda förmögenhet som beaktas vid beräkning av den bidragsgrun- dande inkomsten. Den ökas av förmögenheter som överstiger . Vissa andra inkomster som undantas från skatteplikt eller som beräknas enligt särskilda regler ingår också i den bidragsgrundande inkomsten. Det gäller vissa utlandsinkomster som inte är skatteplik- tiga i , av studiemedel i form av studiebidrag och studiestartsstöd (förutom den del som består av tilläggsbidrag), skatte- fria stipendier , skattepliktiga inkoms- ter enligt 5 § lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och etableringsersättning. Om studiebidrag, studiestartsstöd och skattefria stipendier betalas ut i slutet av och är ett förskott , ska den inkomsten räknas till . Det framräknade bidragsbeloppet avrundas nedåt till jämna hundratal kronor. Bostadsbidrag som beräknas till lägre belopp än för , det vill säga , betalas inte ut. En bidragsmottagare är skyldig att anmäla ändrade inkomster och ändrade förhållanden till . Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt har meddelats av . Den som har haft lägre inkomster än vad som preli- minärt uppgavs till kan få en tilläggsutbetalning med ränta. Den som beräknade sina inkomster för lågt kan få betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket, plus en avgift. Tilläggsutbetalning och återbetalning kommer dock bara i fråga när skillnaden mellan slutligt och preliminärt bostadsbidrag är . Den som får eller har fått bostadsbidrag kan även bli återbetalningsskyldig om bidrag av någon anledning har betalats ut felaktigt eller med för högt belopp. Om det finns särskilda skäl kan för mycket utbetalt bidrag efterges helt eller delvis. En huvudprincip som bär upp dagens system gällande underhåll till barn är att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Ett barns behov och kostnader ska således vara en högt prioriterad utgift, ett primärt åtagande, för föräldrarna. Prin- cipen att föräldrarna är de som i första hand ansvarar för sina barns försörjning är väl förankrad i såväl svensk som internationell rätt. Bidragsskyldig förälder kan fullgöra sin underhållsskyldighet an- tingen genom att betala underhållsbidrag enligt reglerna i FB eller bli betalningsskyldig för utbetalt underhållsstöd enligt SFB. Underhålls- skyldigheten kan också fullgöras genom en kombination av dessa båda regelverk när underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag betalas ut. Bestämmelserna om underhållsstöd finns i 17–19 kap. SFB, med till- hörande förordning (1996:1036) om underhållsstöd och föreskrifter från . Genom underhållsstödet garanterar samhället att barn till särlevande föräldrar får en viss försörjning. Detta görs både om en bidragsskyldig förälder av olika anledningar inte fullgör sin underhållsskyldighet enligt FB och om underhållet annars skulle understiga hälften av ett barns normala kostnader efter att hänsyn tagits till barnbidrag. För rätt till underhållsstöd krävs bland annat att barnets föräldrar inte bor tillsammans samt att barnet är folkbok- fört och varaktigt bor hos endast en förälder (boföräldern). Boföräl- dern måste vara bosatt i . Ett barn som har fyllt och som inte har ingått äktenskap har rätt till förlängt underhållsstöd om hen bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag eller till studie- hjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Även ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos särskilt förordnade vårdnads- havare har rätt till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Från rätten till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd finns ett antal undantag. Bland annat lämnas inte sådant stöd om det finns anledning att anta att en förälder, som ska fullgöra sin underhålls- skyldighet gentemot barnet genom att betala underhållsbidrag, i rätt ordning betalar underhåll med minst det belopp som skulle betalas ut som underhållsstöd till barnet. Stöd lämnas inte heller om det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll. Ytterligare ett undantag är om den bidragsskyldiga föräldern i rätt tid betalar det fastställda betalningsbeloppet till . I dessa fall lämnas inte längre underhållsstöd, om det inte finns särskilda skäl för att underhållsstöd ändå ska lämnas. Underhållsstöd på grund av särskilda skäl lämnas och högst . Ett beslut om att lämna underhållsstöd gäller dock längst till och med den månad då rätten till underhållsstöd annars upphör. Underhållsstödet betalas ut av i förskott. Stödet lämnas från och med månaden efter den månad när föräldrarna har flyttat isär eller rätt till stöd annars har uppkommit, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmåna- den. Stödet lämnas längst till och med månaden då barnet har fyllt . Förlängt underhållsstöd lämnas längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd eller utfyll- nadsbidrag. Underhållsstödet är åldersdifferentierat. Underhållsstöd lämnas med till och med månaden då barnet fyller , med från och med månaden efter den då barnet har fyllt till och med månaden då barnet fyller samt med från och med månaden efter den då barnet har fyllt . beslutade att underhållsstödet ska höjas till barn som är 7 till 11 år.93 kommer därmed underhållsstödet för barn i de åldrarna att vara . Om ett barn har egna inkomster ska hälften av den del som överstiger minska underhållsstödet. Inkomsten beräknas på samma sätt som betalningsbeloppet för den bidragsskyldiga föräldern, se nedan. Det är alltså inkomsten enligt det årliga beslutet om slutlig skatt som ligger till grund för beräkningen. 2021/22:1 utgiftsområde 12, bet. 2021/22:SfU3, rskr. 2021/22:105. När fullt underhållsstöd lämnas för ett barn ska den bidrags- skyldiga föräldern betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Till skillnad från reglerna om underhållsbidrag enligt FB beaktas inte boförälderns inkomster i underhållsstödet. Reglerna för betalningsskyldighet för underhålls- stöd finns i 19 kap. SFB. Den bidragsskyldiga föräldern behöver inte lämna några uppgifter om inkomster till utan in- komsten beräknas i enlighet med det beslut om slutlig skatt enligt 56 kap. 2 § skatteförfarandelagen, förkortad SFL, som fattats när- mast det år betalningsskyldigheten avser med utgångs- punkt i överskott av tjänst, kapital och näringsverksamhet enligt IL. IL använder begreppen överskott respektive underskott för inkomster av tjänst, kapital och näringsverksamhet. Den bidragsskyldiga förälderns inkomst av tjänst beräknas med utgångspunkt i överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § IL. Inkomsterna ska beskattas enligt kontantprincipen. Det innebär att inkomster ska tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del.94 Av 10 kap. 1 § IL framgår att till inkomstslaget tjänst räknas inkomster och utgifter på grund av tjänst till den del de inte ska räk- nas till inkomstslagen näringsverksamhet eller kapital. I första hand avses inkomst till följd av anställning, uppdrag och annan inkomst- givande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Hit hänförs även ersättningar som utges i stället för lön, till exempel sjukpenning, pension eller ersättning från arbetslöshetskassa. Den vid beskattnings- beslutet fastställda inkomsten av tjänst påverkas om den skattskyldige har rätt till avdrag för till exempel tjänsteresor, dubbel bosättning eller egenavgifter. Enligt 12 kap. 2 § IL medges avdrag även för utgifter för resor till och från arbetet i den mån dessa överstiger för samt för övriga utgifter för inkomsternas för- värvande, till exempel verktyg och facklitteratur, till den del kostna- derna överstiger . Effekten av sådana avdrag är således att både skatten och betalningsbeloppet blir mindre. Av- dragen beaktas av , vilket innebär att inte gör någon beräkning av avdrag i inkomstslaget tjänst. Den bidragsskyldiga förälderns inkomst av kapital beräknas med utgångspunkt i överskott i inkomstslaget kapital enligt 19 kap. 13 § SFB. Till inkomstslaget kapital räknas inkomster och utgifter på 9410 kap. 8 § IL. grund av innehav av tillgångar respektive skulder. Även kapital- vinster och kapitalförluster räknas till inkomstslaget kapital.95 In- komster efter avdrag för utgifter ger ett beräknat överskott eller underskott i inkomstslaget. Det inkomstskattemässiga överskottet ska medräknas som betalningsgrundande inkomst enligt bestämmel- serna i 19 kap. 13 § SFB. Av bestämmelsen framgår att vid beräkning av överskott bortses från gjorda avdrag i inkomstslaget förutom kapitalförluster till den del de motsvarar kapitalvinster som har tagits upp som intäkter enligt 42 kap. 1 § IL och avdrag för uppskovsbelopp enligt 47 kap. IL vid byte av bostad. Schablonintäkter motsvaras inte av någon faktisk intäkt. Om över- skott uppkommer vid beräkning av inkomstslaget kapital ska detta minskas med schablonintäkt enligt 42 kap. 36 och 43 §§ samt 47 kap. 11 b § IL. Det handlar om investeringssparkonton och investerings- fonder. Tillgångar som finns på investeringssparkonton schablon- beskattas, vilket innebär att värdet av tillgångarna beskattas oavsett om innehavaren av kontot gör vinst eller förlust på tillgång- arna på kontot. Ränta, utdelning eller annan avkastning samt kapital- vinst eller kapitalförlust redovisas inte i deklarationen utan i stället tas en schablonintäkt av tillgångarna upp. Investeringsfonder schablon- beskattas genom att en schablonintäkt på fondandelar tas upp till beskattning. Utdelning från denna typ av fond samt kapitalvinst eller kapitalförlust av fondandelar redovisas i deklarationen och räknas därför med i betalningsgrundande inkomst som inkomst av kapital. Den bidragsskyldiga förälderns inkomst av näringsverksamhet beräknas med utgångspunkt i överskott av en näringsverksamhet enligt 19 kap. 14 § SFB. Av den bestämmelsen följer att vid inkomstberäk- ningen ska vissa avdrag som har karaktär av vinstdispositioner återläggas. Dessa är avsättning till periodiseringsfonder, avdrag för egen pension (viss del) samt ökning av expansionsmedel. Även avdrag för under- skott från tidigare beskattningsår ska återläggas. Vidare ska vid under- skott av näringsverksamhet nyssnämnda avdrag minska underskottet. Syftet med särreglerna för näringsidkare framgår av förarbetena till lagen om underhållsstöd.96 Där framhålls vikten av att löntagare och egenföretagare i största möjliga mån behandlas på ett likvärdigt sätt vid bedömningen av betalningsskyldighet för underhållsstöd. Vid beräkningen av betalningsskyldigheten bör samma principer gälla 9541 kap. 1 § IL. 1995/96:208, s. 45 f. för beräkning av inkomst av näringsverksamhet som för beräkning av inkomst av tjänst och kapital. Till den bidragsskyldiga förälderns inkomst ska läggas studie- medel i form av studiebidrag och studiestartsstöd. Studiebidraget är den del av bidraget som inte är återbetalningspliktigt i det statliga studiemedelssystemet. Bidraget kan lämnas till den som studerar vid vissa läroanstalter och utbildningar som regeringen har bestämt. Betalningsbeloppet beräknas som en viss procent av den bidrags- skyldiga förälderns inkomst, efter ett avdrag om . Har någon slutlig skatt inte kunnat fastställas bestäms betalnings- skyldigheten interimistiskt enligt 19 kap. SFB i avvaktan på slut- skattebeskedet och ledning hämtas ur den senast fastställda slutliga skatten.97 Procentsatsen fastställs med hänsyn till det antal barn som den bidragsskyldiga föräldern är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § FB. Samtliga barn som den bidragsskyldiga är förälder till och underhållsskyldig för omfattas. Däremot beaktas inte barn som den bidragsskyldiga också kan vara underhållsskyldig för, men som hen inte är förälder till (jfr 7 kap. 5 § FB). Betalningsskyldigheten är begränsad till det belopp som betalas ut i underhållsstöd. Omräkning av betalningsbeloppet sker per . Blir betalningsbeloppet lägre än per barn och månad bortfaller betalningsskyldigheten. När stödet lämnas i form av utfyllnadsbidrag görs en avräkning för det underhåll som den bidragsskyldiga föräldern enligt Försäk- ringskassan minst ska betala direkt till boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, den studerande. Underhållsstödets belopp ska minskas med det belopp som den bidragsskyldiga föräldern skulle ha fått betala, om reglerna om betalningsskyldighet i 19 kap. SFB hade tillämpats. Lämnas underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag är ingen av för- äldrarna betalningsskyldig för det. Betalningsskyldigheten kan också bestämmas genom en skälig- hetsbedömning om det är uppenbart att den bidragsskyldiga för- äldern har en förvärvsförmåga som väsentligt överstiger vad som motsvarar beslutet om slutlig skatt och hen inte visar godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. Det innebär att den bidragsskyldiga förälderns inkomst kan bestämmas till högre belopp än vad som följer av bestämmelserna om inkomstunderlag för betalningsskyldighet enligt 19 kap. SFB. 976 § föreskrifter (RFFS 1996:18) om underhållsstöd. i två led. Det första ledet är att pröva om det är uppenbart att den bidragsskyldiga föräldern har en förvärvsförmåga som väsentligt överstiger vad som motsvarar den faktiska inkomsten. Nästa led i bedömningen är om hen har visat en godtagbar anledning till att inte utnyttja sin förvärvsförmåga. Vid tillämpning av förevarande para- graf bör dock inte beaktas att den bidragsskyldiga förälderns möjlig- heter att skaffa sig inkomster ökat sedan det senaste beslutet om slutlig skatt. I stället ska den tid den bidragsskyldiga förälderns för- värvsförmåga anses väsentligt överstiga förälderns faktiska inkomst vara densamma som den period skattebeslutet avser.98 Samma möj- ligheter att bedöma underhållsskyldiga föräldrars inkomster efter skälighet finns i bestämmelserna om underhållsbidrag enligt FB. När betalningsskyldigheten har fastställts ska en tolftedel av års- beloppet betalas senast den sista i före den månad som underhållsstödet avser. En förälder som är betalningsskyldig för underhållsstöd enligt SFB anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet enligt FB gent- emot barnet intill det belopp som lämnas i underhållsstöd till barnet.99 Om det i en lagakraftvunnen dom eller i ett avtal som godkänts av socialnämnden har bestämts att den bidragsskyldiga föräldern ska ha barnet hos sig under per kalenderår, kan den för- äldern få tillgodoräknas ett avdrag när betalningsskyldigheten till bestäms (så kallad nettoberäkning). Om den bi- dragsskyldiga föräldern har fått tillgodoräkna sig ett avdrag genom nettoberäkning, ska underhållsstödet minskas med ett belopp som Om den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin betalnings- skyldighet, ska utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen. får emellertid på ansökan av den bidragsskyldiga föräldern under vissa förutsättningar bevilja anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. Det belopp som beslutet om anstånd avser ska betalas före belopp som avser senare tid.