sou · H9B351 · 2022-01-01 00:00:00 — Området förblir i skogsägarens ägo men blir fridlyst för en bestämd tid. Privata skogsägare får ersättning som är skattefri. Skogsägaren kan också ingå ett tidsbegränsat miljöstödsavtal för Skogen förblir i skogsägarens ägo men där bedrivs inget skogs- bruk. Miljöstöd kan beviljas om markägaren vid åtgärder som rör vård eller användning av skogen beaktar bevarandet av skogens bio- logiska mångfald i en vidare bemärkelse än vad som bestäms i skogs- lagen. Miljöstödet är i första hand avsett för att bevara särdragen i särskilt viktiga livsmiljöer. Miljöstödet kan också användas till att trygga METSO-programmets livsmiljöer i enlighet med finansierings- villkoren. Stöd beviljas endast till privata skogsägare.47 Alternativen för permanent skydd inom METSO-handlingsplanen. /sv-FI/For_skogsagare. Alternativen_for_permanent_skydd_inom_ME(38203). (Hämtad ). Att söka miljöstöd. /sv/tjanster/att-soka-miljostod (Hämtad ). Skydd av arter i , och Man söker miljöstöd med en miljöstödsansökan. En förutsätt- ning för att stödet ska beviljas är att ett avtal sluts mellan skogsäga- ren och Skogscentralen. I och med detta avtal förbinder sig skogs- ägaren att bevara objektets biologiska mångfald samt att inte vidta några skogsbruksåtgärder inom det område som avtalet gäller. En anteckning om avtalet görs i fastighetsregistret. Avtalet är i kraft och det kan förnyas när avtalstiden löper ut enligt de finansieringsvillkor som gäller då. Stöd kan beviljas för beredning av miljöstödsavtalet om det görs på annat sätt än som skogs- ägarens eget arbete. Den ersättning som en aktör i skogsbranschen får för att sköta processen ska bygga på verkliga kostnader och kan vara högst av storleken på den ersättning som skogsäga- ren får. Ansökan och upprättandet av ett avtal medför inga kostnader för markägaren. Miljöstödet som betalas till markägaren är skattefri inkomst. Miljöstödet består av en grundersättning och en ersättning för avverkningsvärdet. Hur stort stödet blir beror på avtalsobjektens areal och totala bestånd, de omedelbara avverkningsmöjligheterna på fastig- heten där avtalsobjekten finns och det regionala medelrotpriset som används i beräkningarna. Vid uträkningen används en tröskel för liten olägenhet, som är eller högst av fastighetens ome- delbara avverkningsmöjligheter. Minimiersättningen till en markägare är . Det viktigaste kriteriet för ett objekt är dess ekologiska kvalitet. Objekten ska i första hand vara sådana viktiga livsmiljöer som avses iskogslagens 10 § eller livsmiljöer enligt METSO-programmet med viktiga mångfaldsvärden. När objekten avgränsas strävar man efter ekologiskt enhetliga helheter. Mervärde ger det bland annat om det tilltänkta miljöstödsobjektet ligger nära ett skogslagsobjekt eller skyddsområde eller om där förekommer en skyddad art. Trädfattiga objekt som torvmarker och tvinmark (impediment) får i regel inte finansiering, såvida de inte binder ihop trädbevuxna objekt med varandra. Trädfattiga objekt kan med fördel lämnas utan- för skogsbruksåtgärder eftersom avverkningsmöjligheterna är små. Ett miljöstödsavtal kan omfatta flera skilda objekt. För objekt med stor areal och speciellt stor betydelse för den biologiska mångfalden kan man söka frivilligt permanent skydd. Miljöstöd kan inte beviljas för områden som är skyddade enligt naturvårdslagen eller för skyddet av arter som är skyddade enligt Skydd av arter i , och Det är NTM-centralerna som ansvarar för att de här objekten skyddas. Skogscentralen förmedlar med skogsägarens tillstånd uppgifter om sådana METSO-områden som är stora till NTM- centralen, som sedan utreder områdets lämplighet som ett permanent skyddat område. Ersättning för skydd enligt naturvårdslagen Den har möjlighet att lösa in (expropriera) fast egen- dom eller särskilda rättigheter till fastighet för att skapa ett natur- skyddsområde eller för att tillskapa annat skydd som krävs enligt naturvårdslagen.48 Staten har även möjlighet att komma överens med markägare om köp. Ersättningen ska i dessa fall motsvara marknads- värdet, som uppskattas genom användandet av marknadsstatistik över köpesummor och virkespriser. Vinst som erhållits vid överlåtelse av fast egendom till staten eller ett statligt affärsverk för naturskydds- områden enligt naturvårdslagen utgör inte skattepliktig inkomst.49 Enskilda som behåller ägandet av marken, men drabbas av vad som i anges som en betydelsefull olägenhet till följd av ett beslut om naturskyddsområde, skydd av naturtyp eller ett artskydds- område, har rätt till full ersättning av staten för denna olägenhet. Inte heller sådan engångsersättning är skattepliktig.50 I de fall en överenskommelse inte kan nås mellan staten och mark- ägaren fastställs ersättningen av . Staten ska betala ränta på ersättningen från den dag ansökan om fastställelse av ersätt- ning inkommit till . För ett artskyddsområde kan en temporär ersättning bestämmas av högst om det inte går att fastställa att den betydelsefulla olägenheten kommer vara permanent. Efter den inledande perioden ska därefter den slutliga ersättningen bestämmas.51 NTM-centralen kan bestämma att en ersättning större än ska periodiseras genom ut- 48SOU 2020:73, Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen, s. 274. 5153 § naturvårdslag 1096/1996. Skydd av arter i , och betalning i högst fyra årliga poster. I så fall ska ränta utgå till slut- betalning.52 Miljöstödet utgör skattepliktig kapitalinkomst från skogsbruk för skogsägaren. De objekt som omfattas av miljöstödsavtal är i regel små till arealen och kan finnas på flera olika platser på en fastighet. Avtalsobjekten är ofta sådana särskilt viktiga livsmiljöer som avses i 10 § i skogslagen, men också andra livsmiljöer som avses i METSO- handlingsplanen kan ingå i avtalet. 7.2.10Tillståndspliktiga verksamheter (vindkraft) Vindkraftsbyggande styrs vanligen med planering av området. Med planstyrning strävar naturvårdsmyndigheten efter att se till att skad- liga kraftverksplatser med avseende på naturen flyttas eller tas bort ur planen. I samband med planberedningen förs intensiv dialog mellan projektaktören, planeraren och myndigheterna för att garantera in- formationsutbytet. (förfarandet vid miljökonsekvensbedömning MKB) utförs i i två skeden. I det första skedet görs ett bedömningspro- gram, i vilket presenteras utredningar och kontroller som utförs i projektområdet. I detta skede kan naturskyddsmyndigheten fram- föra eventuella kompletteringar av utredningarna och föra fram om- rådets särdrag och eventuella beaktansvärda arter. På basis av utred- ningarna gör projektaktören upp en bedömningsbeskrivning, i vilken framförs resultaten av utredningarna och kontrollerna och på vilket sätt de betydelsefulla arterna har påverkat planeringen och exempel- vis placeringen av vindkraftverken. deltar i att ta fram den motiverade slutsatsen om projektets miljökonse- kvenser, som anges i bedömningsbeskrivningen. Den motiverade slut- satsen används som hjälpmedel i den fortsatta planeringen av projek- tet. Målet är att styra exempelvis hur vindkraftverken placeras så att de skadliga konsekvenserna för arterna minimeras. Miljökonsekvensbedömningen innefattar ingen särskild lagstiftning om artskydd, utan naturvårdslag och naturvårdsförordning 5254 § naturvårdslag 1096/1996 och 9 § naturvårdsförordning 1997/160. Skydd av arter i , och utgör grunden för att beakta och skydda arterna. Planläggningen av området utförs parallellt med miljökonsekvensbedömningen i sam- band med vindkraftsprojekt, om det inte är frågan om enskilda vind- kraftverk. deltar intensivt i områdets planlägg- ningsarbete och styrningen av det. I planen finns ofta behov av att påvisa arter som man bör ta hänsyn till med avsikt på naturskyddet såsom platser där det förekommer djurarter som nämns i bilaga IV a till livsmiljödirektivet. I planen är det möjligt att ge planbestämmelser i syfte att bevara arter. I är NTM-centralen behörig myndighet i fråga om arter som är skyddade i naturvårdslagen och med stöd av den. NTM-cen- tralen bedömer dock projektets eventuella konsekvenser för arterna enbart utgående från utredningar och strävar på basis av det att styra projektplaneringen. NTM-centralen framställer inget forsknings- eller bedömningsmaterial i samband med projekten. I fråga om vissa beaktansvärda arter har uppföljningen och sköt- seln anvisats till en skild statlig myndighet. Exempelvis kungsörnen (Aquila chrysaetos) är Forststyrelsens ansvarsart. Forststyrelsen ansvarar för vården och skyddet av den mark- och vattenom- råden. I samband med projekten är ansvarsparterna med och begrundar hur vars och ens särskilda ansvarsart/-arter ska beaktas i planeringen. Artiklarna ingår i den finska naturvårdslagen, som omfattar alla natur- ligt förekommande djurarter i förutom vilt som avses i 5 § i jaktlagen, som av arterna i livsmiljödirektivets artikel 12 är björn, varg, lo, europeisk bäver och utter. Projektaktören ansvarar för att verksamheten följer lagen. NTM- centralen kan exempelvis påvisa sådan verksamhet som i samband med projektplaneringen eventuellt kan strida mot lagen (exempelvis som förstör och försämrar platser där individer av de djurarter som nämns i bilaga IV a till livsmiljödirektivet förökar sig och rastar). I samband med detta är det bra att observera att exempelvis be- stämmelserna enligt artikel 5 i fågeldirektivet, som alltså ingår i 39 § i naturvårdslag, dock enligt 48 § i naturvårdslagen inte hind- rar användning av området för byggverksamhet eller ändamålsenlig användning av byggnad eller anordning. I planeringen av projekt försöker man med bland annat kontroll, terrängbesök, modellering och annan informationsinsamling styra byggandet så att nedan nämnda fall till stor del förhindras. Skydd av arter i , och redogörs för hur man försöker förhindra detta på förhand. I fråga om kraftverk som redan finns är det svårt att ingripa i verksamheten eller nedstängningen både med avsikt på lagstiftningen och egen- domens säkerhet. När det gäller oavsiktligt dödande av djur tillämpas prövning från fall till fall och riskbedömning. Det är inte möjligt att undvika alla dödsfall. Om det i närheten av exempelvis ett planerat vindkraftverk finns ett boträd för en fridlyst och hotad art eller om det på basis av kontroll/modellering föreligger kollisionsrisk, försöker man antingen flytta eller utesluta platsen för vindkraftverket eller ta bort byggplat- sen senast i samband med planläggningen. Prövningen påverkas i stor utsträckning bland annat av den grans- kade hotgrad och skyddsnivå, beräknad överlevnadsförmåga och tilläggsdödligheten som vindkraftverken orsakar, reproduk- tionsförmåga samt antagen livslängd. har det också blivit vanligare med modelleringar av olika arters livsmiljö, som grundar sig på satellituppföljning och mångsidigt geografiskt informations- material samt modellering av livsmiljöns användning som gjorts ut- gående från det. Då kan man styra bort byggandet från områden som är viktiga för arten. Naturvärdena kan tryggas redan innan projektet genomförs genom att myndigheterna deltar i projektplaneringen och – styrningen. På detta sätt blir projektgenomförandet smidigt och orsakar inte heller några betydande konflikter i ett senare skede. Allt grundar sig på gott och intensivt samarbete mellan projektaktören, planerarna och myn- digheten, i vilket även andra berörda inkluderas. Naturvårdsmyndig- heten godkänner i princip inte ett projekt som kommer att påverka en arts gynnsamma bevarandestatus. I strafflagens 48 kapitel 5 § och 5 a § stadgas om straff för åtgärder som strider mot naturvårdslagen. Skydd av arter i , och 7.3Danmarks implementering av naturvårdsdirektivens artskydd 7.3.1Bakgrund – naturgeografi och biologisk mångfald i Danmark53 är låglänt med en högsta topp på cirka . Landet har ett milt klimat, och berörs av fyra olika biogeografiska zoner, två på land: atlantisk och kontinental, samt två i havsmiljöer: marin atlan- tisk och marin . Landet koloniserades tidigt av människan, odling påbörjades för cirka 6 och nuvarande landskap var etablerat för cirka 2 . sänktes sjöar för att skapa ytterli- gare odlingsmark. var av land- ytan skogbevuxen, men en lag om fredning av skog infördes , Fredskovsloven (fredskogslagen), och de återstående skogarna skyd- dades från fortsatt bete av boskap. Fredskovsprincipen har varit ett bärande element i dansk skogslagstiftning, i synnerhet , då beslutet togs att sätta målet att fördubbla skogsarealen inom en trädgeneration. Med internationella mått är fortfarande ett skogfattigt land och den danska skogsresursen är liten, spridd och heterogen när det gäller trädslagssammansättning, kvalitet och regional fördelning. Det finns ingen ursprunglig skog kvar och självföryngrad naturskog omfattar av landytan. Genom medveten strävan har dock andelen skog utökats till av landytan. Merparten är planterade barrträd, som inte är naturligt förekommande i landet. Naturen i är alltså hårt påverkad av mänsklig verksam- het. Landarealen kan delas in i jungfrulig, semikulturellt och kul- turellt påverkad, där andelen jungfrulig mark är . Jordbruk och trädgårdsodlingar omfattar av landarealen. kom användning av märgel i bruk, det vill säga utvinning av kalk- och mineralrik lera som grävdes upp och lades på för att förbättra jordens produktionsförmåga. I stort sett varje fält hade en egen märgelgrav, vilket innebär att det har funnits gott om småvatten i odlingslandskapet. 53Danmarks Strategy and Action Plan (NSAP) 2000. Skydd av arter i , och Biologisk mångfald – status för livsmiljöer och arter har förhållandevis få livsmiljöer och arter som skyddas enligt livsmiljödirektivet: totalt 60 olika habitat (varav 12 priorite- rade), 36 arter som listas i direktivets bilaga II (varav 2 prioriterade arter), ytterligare 25 arter som är listade enligt bilaga IV samt slut- ligen ytterligare 16 arter listade enligt bilaga V. Därutöver har en art försvunnit från landet efter att livsmiljödirektivet trädde i kraft. Drygt 450 arter anges som hotade, främst reptiler och amfibier, därefter ryggradslösa djur. har ett internationellt ansvar för arterna gråsäl, utter och dammfladdermus. Valar kan förekomma i danska havsområden. Åtgärder som vidtas för att hejda utarmningen av biologisk mång- fald är bland annat restaurering av våtmarker, återskapande av meand- ring i vattendrag, anläggande av skog och strävan efter att öka andelen gamla träd, skydda rev i havet, förbud mot användning av bekämp- ningsmedel i betesmarker, med mera. Vid en jämförelse mellan rapportering till EU-kommis- sionen för perioden –2012 och den senaste bedömningen för perioden –2018 har situationen försämrats för naturtyper och arter som skyddas enligt livsmiljödirektivet. Vid den senaste rappor- teringen 2019 noterades vad gäller livsmiljöerna dålig bevarandestatus för av arealen skog, av arealen våtmark, av arealen , av arealen hed- och buskmark. För vissa naturtyper saknas kunskap om bevarandesta- tusen, främst gäller detta klipp-, sötvattens- och kustmiljöer. Bäst är situationen för sanddyner, där av arealen bedöms ha god bevarandestatus, medan av arealen har dålig status. Vad gäller de skyddade arterna saknas information i många fall, men det är ändå tydligt att samtliga skyddade reptiler har dålig bevarande- status med fortsatt negativ trend. Många arter av kärlväxter och lägre växter uppvisar otillfredsställande status med okända eller stabila trender medan vissa groddjur har otillfredsställande status men ökande trender. Däggdjuren uppvisar den bästa situationen, där nära hälften av arterna uppges ha god bevarandestatus.54 Skälen till de olika livsmiljöernas och arternas otillfredsställande bevarandestatus och negativa trender anges främst vara belastning 54Danmarks rapportering enligt EU:s art- och habitatdirektiv för perioden –2018: Article 17 National Summary Factsheet – : wai/navigation/container.jsp. Skydd av arter i , och från olika föroreningskällor samt påverkan från jordbruk, men också i hög grad invasiva arter, skogsbruk, klimatförändringar samt explo- atering. Naturpakken, en politisk överenskommelse om åtgärder för naturen Flera politiska partier har 2016 slutit avtal om den så kallade Natur- pakken, ett paket med insatser för att stärka den biologiska mång- falden i dansk natur. Paketet omfattar en rad åtgärder som riktar sig mot odlingslandskapet, tätortsnära skog, specifika program för art- grupper som exempelvis fjärilar. I skogsmark ska orörd skog och skog med rik biologisk mångfald avsättas för biodiversitets- ändamål, varav på privatägd mark. Dessutom utlovas en översyn och förenkling av regelverken om natur och biologisk mång- fald i syfte att stötta utvecklingen av en bättre natur. Regeringen, Radikale Venstre, SF, och Alternativet kom överens om ett natur- och biologisk mång- faldspaket som bland annat ska innebära upprättandet av uppskatt- ningsvis 13 nya naturnationalparker och stora områden orörd skog. Avtalet innebär att –2024 kommer skydd av orörd skog, nya naturnationalparker och en strategi för förvaltning av hotade arter att prioriteras. Med de avsatta medlen blir det möjligt att av- sätta nästan orörd skog och att inrätta av 15 natur- nationalparker. Därtill kommer ett råd för biologisk mångfald att inrättas. Det har också avsatts medel för att förbättra den mil- jön, med återupprättande av stenrev och insamling av förlorade fiske- redskap, etc.55 historisk-loeft-til-dansk-natur (Hämtat ). Skydd av arter i , och 7.3.3Grundläggande lagar om natur i IDanmark är naturskyddslagen (naturbeskyttelselovens56), lagen om jakt och viltförvaltning (jagt- og vildtforvaltningsloven57), lagen om miljöskydd, lagen om miljömål (miljømålsloven58), skogslagen (lov om skove59 )och lagen om nationalpark (lov om nationalparker60) några av de lagar som sätter ramen för skydd av biologisk mångfald. har påbörjat en analys av artskyddsregleringen i . Analysen är tänkt att utgöra grund för en översyn av lag- stiftningen. Syftet med översynen är att överväga en förenklad regel- struktur och därigenom skapa ett klarare och mer transparent regel- komplex som i sin tur ska syfta till en mer effektiv förvaltning. Arbetet med Natura 2000-områdena utgör, enligt Miljøministe- riet, ryggraden i de danska nationella naturinsatserna. Kommunerna spelar en central roll i arbetet med att uppnå biodi- versitetsmålet 2020 genom sitt ansvar för naturskydd och naturvård och uppgiften att planera för det öppna landet. Den danska natur- insatsen stöds och finansieras till stor del av EU:s landsbygdspro- gramfonder. Detta gäller till exempel finansiering av naturvård av Natura 2000-områden och skydd av skogens natur.61 Den tidigare regeringen antog 2014 Naturplan Danmark62 som nationella strategi för biologisk mångfald i enlighet med konventionen om biologisk mångfald. har, enligt , haft en avgörande betydelse för den danska miljörätten. Den danska rättsliga implementeringen av EU:s naturvårdsdirektiv har pågått , dock med ökad intensitet . har kommissionen ifrågasatt det danska genomförandet med upprepade formella under- rättelser 2003, 2006 och 2010 samt ett motiverat yttrande 2012, 56LBK nr 240 af 13/03/2019. 57LBK nr 265 af 21/03/2019. 58LBK nr 119 af 26/01/2017. 59LBK nr 315 af 28/03/2019. 60LBK nr 120 af 26/01/2017. biodiversitetsstrategi 2014–2020 (Naturplan ) danmarks-biodiversitetsstrategi-2014-2020-naturplan-danmark/ (Hämtad ). 62Regeringen (2014) Naturplan , vores faelles natur. Skydd av arter i , och samtliga inriktade på rättsliga genomförande av direk- tiven. Enligt en promemoria från Miljøministeriet63 hade , för naturvårdsdirektivens antagande, en mycket om- fattande och sammanhängande naturskyddslagstiftning med noggrann reglering av aktiviteter som påverkar naturvärden. Lagstiftningen hade utvecklats från det traditionella bevarandet av land- skap och arter via ett allmänt skydd för utbredda naturtyper till en aktiv naturförvaltning. Antagandet av fågeldirektivet 1979 och livs- miljödirektivet 1992 har sedan haft stor betydelse för utvecklingen av det danska naturskyddet och naturförvaltningen.64 För att säkerställa en tydligare rättslig ram för skydd och förvaltning av Natura 2000-områden antog eller ändrade följande lagar –2010: •Miljømålsloven med införande av ett bindande planeringssystem för Natura 2000-områden. •Ändring av naturbeskyttelsesloven där man bland annat lade till kapitel 2 a om Natura 2000-områden, skyldighet att vidta åtgärder mot försämring etc. och om anmälningssystem för projekt i det öppna landet som annars inte kräver tillstånd. •Ny skovlov (skogslag) med bland annat planering av skogsklädda Natura 2000-områden som omfattas av skogsbruk, skyldighet att vidta åtgärder och ett anmälningssystem för projekt i skogen som annars inte kräver tillstånd. •Ändring av ett antal miljölagar för att ge bemyndiganden kring att förtydliga reglerna. Kommissionens kritik av bristen på en lagstadgad skyldighet för kon- sekvensbedömning etc. ledde också till en översyn av habitatbekendt- gørelsen där bland annat förteckningen över regler som omfattas av kravet på konsekvensbedömning utökades. 63Miljøministeriet (2014) Naturplanlægning, naturprojekter og skov J.nr. Ref. lar Den 3. . 65Innehållet i detta avsnitt bygger på (2014) a.a. Skydd av arter i , och ingen att ett antal anknytande lagar inom andra ministerier skulle ses över för att säkerställa att EU: s regler tillämpas ordentligt inom respektive sektorer. Detta ledde till förändringar bland annat i olika energilagar, fiskeriloven, vejloven (väglagen) och byggeloven. 2013 av- slutade kommissionen det öppna ärendet mot som inletts 2003. Härtill har kommissionen, i flera formella underrättelser, kritise- rat den danska lagstiftningen för att inte vara tillräckligt precis i för- hållande till naturvårdsdirektivens skydd av arter. Detta ledde 2008 till ändringar av reglerna i jagt- og vildtforvaltningsloven, naturbeskyt- telsesloven och för fisk och akvatiska blötdjur i fiskeriloven. I och med att kommissionen publicerade sin vägledning 2007 tydliggjordes att de danska reglerna var otillräckliga. Särskilt gällde det förbudet mot att skada eller förstöra parnings- eller rastplatser som, till skillnad från det individrelaterade skyddet mot dödande, insamling och stör- ningar, är ett områdesrelaterat skydd. Även om ett antal förbud och krav på tillstånd etc. i den danska lagstiftningen i hög grad skyddar parnings- och rastplatser finns det ett antal parnings- och rastplatser som inte är skyddade. Det gäller till exempel parnings- och rastplatser som kan förekomma på jord- bruksmark (till exempel åkergroda i oskyddade våtmarker), i skogs- områden (till exempel livsmiljöer för fladdermöss och hasselmus) eller i byggnader (fladdermöss). Därför antog 2009 en ändring av naturbeskyttelses- loven och jagt- og vildtforvaltningsloven. Ändringen innebär en all- män ersättningsfri reglering med ett allmänt förbud mot att skada eller förstöra parnings- eller rastplatser för bilaga IV-arter. Dessutom finns bestämmelser som förbjuder avsiktlig störning av fåglar och arter i bilaga IV. Med dessa lagändringar och efterföljande verkställig- hetsbeslut accepterade kommissionen att det danska rättsliga genom- förandet av artsskyddet av direktiven var tillräckligt. Skydd av arter i , och Syftet med skogsvårdslag66 är enligt 1 § att bevara och skydda landets skogar och att öka skogsområdet. Lagen syftar också till att främja en hållbar skötsel av landets skogar. Hållbar drift inne- bär inkludering av ekonomiska såväl som ekologiska och sociala värden. Hållbar drift innebär att driften av det enskilda fredsskogområdet och lagförvaltningen, ur en helhetssynpunkt, strävar efter att 1.främja byggandet av robusta skogar, 2.säkerställa skogens produktion, 3.bevara och öka skogarnas biologiska mångfald, och 4.se till att hänsyn tas till landskap, naturhistoria, kulturhistoria, miljöskydd och friluftsliv. I offentligt ägda skogar ska särskild vikt läggas vid punkterna 3 och 4.