sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — En satsning på digitalisering inom kulturarvsområdet (se avsnitt 7.6.1) har till exempel positiva effekter både för kulturarvssektorn och för syssel- sättningen. När regeringen gjorde en liknande satsning, Access 2006–2009, gav den över 1 000 personer arbete, och 6 månader efter avslutad anställning hade av dem som fått sysselsättning genom satsningen fortfarande arbete.3 Vidare är kulturen viktig för att skapa attraktiva livsmiljöer och stärker därigenom den regionala utvecklingen.4 Våra förslag bidrar till att upprätthålla ett starkt kulturliv i hela landet, och därmed till den regionala utvecklingen. Förslagen förbättrar förutsättningarna att vara verksam som konstnär och för kulturella och kreativa näringar i hela landet. Detta stärker i sin tur den regionala utvecklingen och främjar besöksnäringen, eftersom kulturverksamheter ofta utgör besöksmål för tillresande. Besökare till kulturverksamheter skapar även intäkter för andra lokala och regionala företag, till exempel reseföretag, hotell och restauranger. Vårt förslag om kulturcheckar (avsnitt 7.2.3) stimulerar befolk- ningens konsumtion av kultur och stärker därigenom kulturföretag. Genom att förslaget förväntas bidra till ökade besök till kultur- evenemang och besöksmål kommer troligtvis även andra näringar, till exempel reseföretag, hotell och restauranger, att gynnas. 3Sveriges Radio 2010. 2020/21:133. Förslaget om produktionsincitament för film och tv (avsnitt 7.7.1) har flera positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Till exempel medför förslaget att intäkterna för de kulturella och kreativa näringarna och för exempelvis besöksnäringen kommer att öka. En annan positiv effekt av förslaget är att antalet anställda i filmsektorn förväntas öka.5 Flera regioner och regionala produktionscentrum har lyft att produktioner genererar intäkter till, framför allt, besöks- näringen genom hotellnätter, restaurangbesök och transporter vid de orter där inspelningarna pågår. Exempel från Västra Götalands- regionen visar att filmproduktioner som fått produktionsincitament från regional nivå spenderar långt mer pengar i regionen än summan av produktionsincitamentet. Filminspelningar skulle även kunna bidra positivt till internationella attraktionskraft och inter- nationella filmturister bidrar till konsumtion i regionerna. Även menar att ett produktionsincitament får positiva samhällsekonomiska effekter.6 Svenska produktioner som stannar i landet innebär också färre resor och bidrar på ett gynnsamt sätt till miljön. Vidare bidrar våra förslag till ett minskat behov av arbetsmark- nadspolitiska och sociala insatser. En stor del av kostnaderna för före- tag och organisationer inom kulturområdet består av löner. Under pandemin har många konstnärer och kulturarbetare blivit av med sina arbetstillfällen. Insatser för att underlätta återstarten av kultur- sektorn kommer att innebära att flera av dessa åter kan få anställning och uppdrag. Det skulle stärka individernas köpkraft och minska behovet av andra insatser från samhället, till exempel inom arbets- marknadspolitiken. Även våra förslag om satsningar på att förstärka scenkonst- allianserna och stipendier till konstnärer minskar konstnärernas behov av arbetsmarknadspolitiska och sociala insatser. 5Olsberg SPI 2021. 8.2Kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser samt nollalternativ Kostnaden för förslagen för återstart av kulturen (avsnitt 7.2) upp- går till 2022–2024 och består av direkta stöd till konstnärer och kulturverksamheter och stimulansstöd i form av kulturcheckar. Förslagen skapar förutsättningar för att spetskompe- tens stannar kvar i kulturlivet, att det fria kulturlivets organisationer kan överleva och fortsätta utvecklas samt att det finns ett utbud av kultur i hela landet. Förslagen medför också att de nya initiativ för att producera och tillgängliggöra kultur som vuxit fram under pandemin kan utvecklas långsiktigt. Förslaget om kulturcheckar får konse- kvenser för som behöver ta fram kriterier för hur checkarna ska fördelas och hur förslaget i övrigt ska genomföras. Om förslagen inte genomförs riskerar däremot kulturlivet att utarmas på kompetens och de fria grupper, arrangörer och strukturer som bidrar till kulturlivets mångfald kommer att försvagas eller för- svinna. Tillgången till kultur i hela landet och kultur i skolan riskerar att minska eftersom de aktörer som står för utbudet slås ut eller får försämrade ekonomiska förutsättningar för sin verksamhet. Det kommer att få negativa konsekvenser för både vuxnas, barns och ungas möjligheter att delta i kulturlivet. Möjligheterna att uppnå de nationella kulturpolitiska målen skulle därmed minska kraftigt. 8.2.2Förslagen för långsiktig förstärkning av kulturens ekonomiska förutsättningar Kostnaderna för förslagen om stärkta ekonomiska grundförutsätt- ningar för kultur uppgår till . Förstärkningen innebär att befolkningens tillgång till kultur ökar och att konstnärers möjligheter att försörja sig på konstnärligt arbete ökar. Om förslagen inte genomförs finns däremot en risk för nedläggningar av kulturverksamhet och att kulturområden som har en svag infrastruktur försvagas ytterligare. Detta gäller i synnerhet om urholkningen av statliga anslag till kultur fortgår i kombination med att regioner och kommuner framöver får sämre ekonomi. Utöver alternativet att inte göra någonting åt utvecklingen av kulturens försämrade ekonomiska villkor (nollalternativet) har vi även övervägt möjligheten att skapa bättre förutsättningar för sponsring och konstinköp. Den typen av privat finansiering skulle dels kräva förändringar i skattelagstiftningen (vilket vi enligt våra direktiv inte får föreslå), dels innebära att kulturen behöver anpassa sig mer efter det som efterfrågas på marknaden. Företag kommer sannolikt inte att sponsra smalare konst med en mindre publik utan i stället välja att sponsra större och bredare evenemang som når så många i deras målgrupper som möjligt. Med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen bör intäkter från sponsring således vara ett komplement och inte en ersättning för offentlig grundfinansiering av kultur. Förslaget om utökat beställningsbemyndigande i avsnitt 7.3.5 medför inga ökade kostnader för staten men däremot innebär det att det blir svårare för att omfördela pengar till nya aktörer och svårare för regeringen att omfördela medel mellan från anslagen. Vi bedömer dock att dessa konsekvenser har minimal betydelse eftersom det till stor del redan är samma aktörer som får verksam- hetsbidrag och det är mycket ovanligt med större om- fördelningar från anslag 2:2 och 4:4.7 För att säkerställa att reger- ingen har fortsatt möjlighet att fördela medel mellan anslag föreslår vi att beloppen för infriade åtaganden ska vara styrande. I avsnitt 7.3.5 föreslår vi även en utredning för att skapa mer lång- siktiga ekonomiska förutsättningar för statliga kulturinstitutioner. Vi bedömer att en sådan utredning kan genomföras inom ramen för ordinarie uppdrag och att det inte medför några större kostnader för staten. 8.2.3Förslagen för stärkt internationellt utbyte och samverkan Förslagen för stärkt internationellt utbyte och samverkan främjar svenska kulturaktörers möjligheter att verka på en internationell arena och delta i utbyten med aktörer i andra länder. Därigenom bidrar de till ökad förnyelse inom kulturlivet och till att konstnärers möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete förbättras. Kostnaden för förslagen är , inklusive 7Se avsnitt 3.6.2 och Myndigheten för kulturanalys 2020b. 4 miljoner för medfinansiering inom EU-programmet . Om förslagen inte genomförs hämmas konstnärlig för- nyelse och konstnärers möjligheter att försörja sig. Efter pandemin kommer det finnas behov av att återuppbygga internationella kon- taktnät. Om stöd för detta uteblir riskerar konstnärer och andra kulturaktörer att gå miste om både möjligheter till utveckling och etablering på internationella marknader. Förslaget om medfinansiering inom Kreativa ökar svenska kulturaktörers möjlighet att delta projekt inom ramen för EU:s program för de kulturella och kreativa sektorerna. Det innebär även att mer pengar från EU:s program kan komma de svenska kultur- aktörerna till del. Om förslaget inte genomförs kommer förutsättningarna för svenska kulturaktörer att utveckla sin verksamhet genom att delta i europeiska samarbetsprojekt fortsatt att vara sämre än i många andra länder. Deltagandet i europeiska samarbeten kan bli kvar på samma låga nivå som , eller till och med minska, på grund av de för- sämrade ekonomiska möjligheter som pandemin fört med sig. 8.2.4Förslagen för stärkta trygghetssystem Förslagen om stärkta trygghetssystem får konsekvenser för och . Förslaget att utreda möjligheten att göra stipendieperioder överhoppningsbara vid uträkningen av sjukpenninggrundad inkomst innebär att behöver ta fram utredningsdirektiv och bemanna utredningen. Vi bedömer att utredningen behöver personella resurser motsvarande ungefär 1 årsarbetskraft. Vi bedömer vidare att kan genomföra upp- draget att följa upp och vidareutveckla sitt arbete med att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kom- bination av inkomstkällor och anställningsformer inom ramen för myndighetens löpande utvecklings- och återrapporteringsarbete. Förslaget bör därför inte medföra några större merkostnader. På lång sikt skapar förslagen bättre förutsättningar för att trygg- hetssystemen och informationen om dessa ska anpassas efter konst- närers förutsättningar på arbetsmarknaden. Därigenom förbättras konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. Det kan i sin tur bidra till att fler vågar söka sig till konstnärliga yrken och att snedrekry- teringen till konstnärliga högskolor minskar. Om förslagen inte genomförs kommer vissa av de hinder som finns för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna få till- gång till trygghetssystemen att kvarstå. Om förslaget riktat mot inte genomförs kan myndigheten behöva prioritera andra uppdrag. Det riskerar i sin tur att leda till att går miste om möjligheten att för- djupa och integrera kunskapen om frilansande konstnärers och andra kombinatörers villkor och informationsbehov i verksamheten. I förlängningen kan det påverka dessa målgruppers möjlighet att ta del av trygghetssystemen negativt. 8.2.5Förslagen för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter Förslagen som syftar till att regeringen ska kunna ta tillvara digita- liseringens möjligheter på kulturområdet presenteras i avsnitt 7.6. Det första förslaget i avsnittet är en satsning på digitalisering inom kulturarvsområdet som innebär en kostnad för staten som beräknas uppgå till 2022 och 2023 respektive 2024. I de ingår även administrativa kostnader för den myndighet som får i uppdrag att handlägga bidraget. Förslaget får positiva konsekvenser för kulturinstitutioners digita- liseringsarbete samt för kompetensutveckling och kompetensför- sörjning. Allmänhetens tillgång till kulturarvet kommer att öka, inte minst för boende på landsbygden. Förslaget skapar även antalet arbetstillfällen inom kultursektorn. Förslaget att utreda hur bibliotekens utlåning av e-böcker kan samordnas nationellt får initialt konsekvenser för vad gäller att ta fram utredningsdirektiv och bemanning av utred- ningen. Vi bedömer att utredningen kommer behöva bemannas med ungefär 2 årsarbetskrafter. Utredningen ska ta fram förslag som kan ge långsiktiga effekter i form av en likvärdig möjlighet att låna e-böcker oavsett bostadsort och en mer hållbar försörjning för författare. Förslaget att ska analysera konsekvenser och behov kopplade till den kommande upphovsrättslagstiftningen får konsekvenser för . Vi bedömer att arbetet ingår i myndighetens ordinarie uppdrag och kan finansieras inom ramen för befintligt anslag. Vad gäller förslaget om kompetenshöjande insatser om upphovs- rätt får detta konsekvenser för och som båda borde kunna utföra uppdraget inom ram för befintligt anslag. I förslaget ingår också att konstnärernas yrkes- och upphovsrättsorganisationer samt beställarsidans bransch- organisationer ska få stöd för att i sin tur kunna utöka stödet till konstnärer och beställarorganisationer i upphovsrättsfrågor. Den delen av förslaget får konsekvenser för som behöver utreda hur formerna för detta kan se ut. Dessutom tillkommer en kostnad för staten motsvarande . Långsiktigt innebär förslaget att konstnärers och beställarorgani- sationers kunskap om upphovsrätt kommer att öka vilket i sin tur kommer stärka deras förutsättningar att försörja sig. Det sista förslaget i det avsnittet är att ska hålla sig informerat om kulturlivets ekonomiska förutsättningar att producera och tillgängliggöra kultur digitalt. Det förslaget får kort- siktigt konsekvenser för som måste föra en dialog med kulturinstitutionerna om digitaliseringens kostnader. På lång sikt medför förslaget att regeringens satsningar på digital kultur kommer ta höjd för bland annat upphovsrättsliga kostnader och därmed bli mer hållbara. 8.2.6Förslagen för de kulturella och kreativa näringarna Förslagen för att stärka förutsättningarna för överlevnad, tillväxt och innovation inom de kulturella och kreativa näringarna (KKN) presenteras i avsnitt 7.7. Förslaget om ett produktionsincitament för film och tv kommer att öka antalet inspelningar som förläggs i . Det kommer i sin tur bidra till att stärka film- och tv-sektor och dess konkurrenskraft genom att kvalitet och kompetens upprätthålls och utvecklas i landet. Kostnaden för produktionsincita- mentet beräknas till . Vi bedömer att ett produktionsincitament har positiva samhällsekonomiska effekter och i förlängningen är självfinansierande (se avsnitt 8.1). Förslaget om att fördela exportstöd till mellanleden inom littera- tur, dramatik, scenkonst, bild- och formkonst samt musik medför en årlig kostnad på för staten och får konsekven- ser för som får i uppdrag att fördela bidraget. Kultur- rådet får använda anslaget för att finansiera administrativa kostnader kopplade till fördelningen av bidraget. På lång sikt kommer stödet att bidra både till konstnärlig utveckling och till export inom KKN enligt en tidigare utvärdering (se avsnitt 5.3.3). Förslaget att etablera ett KKN-kontor vid medför en kostnad på för lön för kon- torets samordnare och chef samt för den verksamhet som kontoret kommer att bedriva. På bedömer vi att förslaget kommer förbättra samordningen och utvecklingen av den politik som sätter ramarna för KKN avsevärt. Därmed förbättras förutsättningarna för dessa näringar, inklusive för regional tillväxt. I förlängningen innebär det att skatteunderlaget ökar. Vi bedömer att KKN:s exportmöjlig- heter kommer att förbättras och att hinder för sektorns utveckling enklare kan analyseras och rivas. Vi beräknar vidare att förslaget att Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och Myndig- heten för kulturanalys ska utveckla statistik och analys för KKN kommer medföra en kostnad för staten på . Arbetsuppgifterna medför personalkostnader och kostnader för ut- veckling och inköp av data. Viss analys kan även behöva upphandlas. På lång sikt innebär förslaget att det kommer finnas underlag som visar KKN:s samhällsekonomiska värde samt de behov och hinder som finns för näringarnas utveckling. Vi övervägde vidare att föreslå att , som har haft ett statistikuppdrag inom KKN, skulle få även detta uppdrag. Men efter dialog med represen- tanter för , Tillväxtanalys och Myndigheten för kultur- analys bedömde vi att den utformning av förslaget som vi har valt är den mest ändamålsenliga givet de tre myndigheternas förutsätt- ningar . Förslaget att ska undersöka hur den innovation som skapas inom KKN på ett bättre sätt kan inkluderas och stödjas inom de områden som myndigheten arbetar med får konsekvenser för . Vi bedömer att arbetet kan genomföras inom ramen för nuvarande uppdrag och anslag. På lång sikt kan förslaget bidra till förbättrade förutsättningar för innovation inom KKN, och därigenom öka tillväxten inom sektorn. Om förslagen inte genomförs kommer situationen för KKN för- bli densamma som . Det innebär att kunskapen om KKN är låg bland beslutsfattare och att det saknas samordning i frågor om KKN mellan politikområden. Detta medför i sin tur att närings- politiska satsningar och stödformer utformas på ett sätt som i prak- tiken ofta exkluderar dessa näringar. Deras innovationskraft samt tillväxt- och exportpotential tas därmed inte till vara. Vad gäller för- slaget om ett produktionsincitament för film och tv kommer kon- kurrenssituationen för sådan verksamhet förbli snedvriden på den internationella marknaden om förslaget inte genomförs. 8.2.7Förslagen för en stärkt kulturskola och kultur i skolan Förslaget i avsnitt 7.8 att permanenta förstärkningen av stödet till innebär en kostnad för staten på 2023 och . Vi bedömer att förslaget främjar barns och ungas rätt till kultur. När det gäller förslaget att utreda och jämföra förutsättningarna för och konsekvenserna av en kulturskolelag respektive regionala kultur- skolesamordnare bedömer vi att personalresurser motsvarande 1 års- arbetskraft behövs för att genomföra uppdraget. Bedömningen av personalbehovet baseras på att den nya utredningen i hög grad kan bygga vidare på den grundanalys och de förslag som lämnades i betänkande från 2016.8 I betänkandet analy- seras bland annat möjligheterna att införa en kulturskolelag och regio- nala kultursamordnare. Vi bedömer vidare att uppdraget till att undersöka hur utbytet och samverkan mellan skolan och kulturen kan öka kan genomföras inom ramen för anslag. Sammantaget får förslagen i avsnitt 7.8 positiva långsiktiga konse- kvenser för barns och ungas rätt till kultur och i förlängningen för deltagandet i kulturlivet. Om förslagen inte genomförs riskerar där- emot skillnaderna i barns deltagande i kulturskoleverksamhet att bli mer ojämlik än . Inslagen av kultur i skolan kommer fortsatt vara starkt begränsade och potentialen att bidra till kulturpolitiska och utbildningspolitiska mål som finns i samverkan mellan skolan och kulturlivet kommer inte tas tillvara. I förlängningen innebär det att många barn och unga går miste om möten med kultur, vilket cementerar det ojämlika deltagande och inflytande i kulturlivet som finns . 8.2.8Förslagen för breddat deltagande och minskad snedrekrytering i kulturlivet I avsnitt 7.9 föreslår vi att Myndigheten för kulturanalys ska genom- föra en fördjupad analys och kartläggning av hinder för jämlikt del- tagande i kulturlivet. Uppdraget kan genomföras inom myndig- hetens nuvarande uppdrag och ekonomiska ramar och bedöms alltså inte medföra några större kostnader. Förslaget bidrar till ökad kun- skap som i förlängningen kan medföra mer effektiva insatser för att alla ska kunna delta i kulturlivet. Om förslaget inte genomförs är risken att de politiska insatserna för att nå delaktighetsmålet inte genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Vårt andra förslag i avsnitt 7.9 är att ge i uppdrag att organisera och genomföra ett eller flera arbetsseminarier i syfte att främja arbetet med breddat deltagande och motverka snedrekry- tering. Det förslaget medför kostnader på 2022–2023. Förslaget bidrar på kort sikt till att kulturverksamheter ökar sin kunskap om metoder för att bredda deltagandet och mot- verka snedrekrytering i sina verksamheter. Det kan i sin tur innebära en skjuts för arbetet med breddat deltagande och breddad rekry- tering åren efter pandemin. På så vis kan relationer med målgrupper som tappats under pandemin återupprättas och arbetet för breddad rekrytering får ett extra stöd. Om förslaget inte genomförs kan det medföra att skillnaderna i befolkningens deltagande i kulturlivet ökar efter pandemin. 8.2.9Förslagen för utveckling av kulturpolitikens inriktning På kort sikt medför förslagen i avsnitt 7.10 om en färdplan för film- politiken och en utredning om hur kultursamverkansmodellen kan ut- vecklas konsekvenser för . Utredningen om kultur- samverkansmodellens framtida utveckling bedömer vi kräver en oberoende utredning inom ramen för kommittéväsendet, vilken kan genomföras med 2 årsarbetskrafter. Arbetet med färdplanen för filmpolitiken bedömer vi kräver en förstärkning av Kulturdeparte- mentet med 1,5 årsarbetskrafter. Om förslagen inte genomförs ser vi följande risker. För det första riskerar problemen inom filmområdet att växa utan en tydlig färdplan. För det andra riskerar kultursamverkansmodellens utvecklings- potential, hållbarhet och legitimitet att påverkas negativt, eftersom regionerna efterfrågar en översyn av modellen. I praktiken innebär detta att utvecklingen av konst och kultur riskerar att hämmas. Förslaget om en plattform för utställningsarrangörer inom bild- och formområdet medför en kostnad på . Förslaget ökar möjligheterna att utforma en politik som gynnar utvecklingen inom hela bild- och formområdet. finns ingen aktör som kan ge en helhetsbild över hela bild- och form- området; särskilt på arrangörssidan saknas organisering och en tydlig dialogpart som kan synliggöra behov och konsekvenser av politiska förslag. Om politiken i högre grad anpassas till utställningsarran- görernas förutsättningar gynnar det även konstnärernas villkor. Om förslaget inte genomförs kommer bild- och formområdet troligen även fortsatt ha en låg grad av organisering vilket ökar risken för att politiska insatser omedvetet missgynnar aktörer inom bild- och formområdet. Förslaget att utreda möjligheten att bilda en kulturstiftelse där offentliga och privata medel matchas innebär att kommer behöva lägga tid på att formulera utredningsdirektiv och bemanna utredningen. Vi bedömer att utredningen bör kunna genom- föras på med en personalstyrka motsvarande ungefär 2 årsarbetskrafter. På lång sikt öppnar en kulturstiftelse upp för en substantiell ökning av finansieringen till kultur. Stiftelsen kan också inspirera till bildande av andra, privata kulturstiftelser. Till skillnad från flera andra länder saknar en tradition av kulturstiftelser som bidrar till kulturlivets utveckling. Om förslaget inte genomförs finns risken att statens utgifter för kultur kommer att behöva öka ytterligare, alternativt att kulturverksamheter kommer läggas ner, inte minst i ljuset av de ekonomiska utmaningar som följer med en växande äldre befolkning för regioner och kommuner. 8.3Konsekvenser ur ett barnrätts- och ungdomsperspektiv Vi bedömer att förslagen kommer få konsekvenser som främjar ett barnrätts- och ungdomsperspektiv. Inte minst gäller det förslagen om att stärka och att utreda hur skolan kan öka utbytet och samverkan med kulturen (se avsnitt 7.8). Dessa förslag främjar, och är riktade mot, barns och ungas möjlighet att delta i kulturlivet. Barns och ungas rätt till kultur främjas också av de andra förslagen som säkerställer att det finns ett kulturutbud att ta del av. 8.4Konsekvenser ur ett mångfalds-, tillgänglighets- och jämställdhetsperspektiv Vi bedömer att förslagen främjar jämställdheten mellan kvinnor och män, möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen samt målet för funktionshinderspolitiken. Förslaget att Myndigheten för kultur- analys ska undersöka hinder för deltagande i kulturlivet främjar allas lika rättigheter och möjligheter till deltagande. Förslagen om att på olika sätt stärka de ekonomiska stöden till kulturen (avsnitt 7.3) skapar också bättre förutsättningar att vara verksam som konstnär oavsett bakgrund och tillgång till eventuella privata ekonomiska skyddsnät. Detsamma gäller förslagen för stärkta trygghetssystem. Förslagen innebär också en stärkt offentlig finansiering av kultur- aktörer. Den stärkta finansieringen medför att kulturaktörernas förutsättningar att integrera ett mångfalds-, tillgänglighets- och jäm- ställdhetsperspektiv i sin verksamhet ökar. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för brottslighet. Vi bedömer att förslagen får positiva konsekvenser för små företags förutsättningar. Merparten av de kulturella och kreativa näringarna (KKN) består av små företag. Våra förslag om kunskapshöjande