sou · H9B36d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Det finns enligt utredningens bedömning inte några andra mindre ingripande alternativ till reglering eller andra lösningar som på samma sätt skulle säkerställa de bestämmelser som utredningen nu föreslår. Hjälpbestämmelserna syftar till att skydda liv och hälsa och ger bättre förutsättningar för jämlik vård. Det är en sista utväg när kom- Konsekvenser av utredningens förslag muner och regioner inte själva kan lösa hjälpbehoven på frivillig grund. Planeringsbestämmelser och skyldigheter att följa planeringsansvis- ningar och vidta finansierade åtgärder är nödvändiga för att upprätt- hålla den samhällsviktiga verksamhet som hälso- och sjukvården är och för att säkerställa ett fungerande totalförsvar som involverar kom- muner och regioner. Sammantaget anser utredningen att förslagen inte medför en inskränkning i det kommunala självstyret som går ut- över vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föran- leder inskränkningen. Förslagen bedöms således förenliga med 14 kap. 3 § regeringsformen. Skyldighet för kommuner och regioner att följa planeringsanvisningar för totalförsvaret Utredningen föreslår att det i hälso- och sjukvårdslagen ska införas bestämmelser om att kommuner och regioner ska följa statliga planer- ingsanvisningar för totalförsvarets hälso- och sjukvård samt utföra de särskilda åtgärder för sådan hälso- och sjukvård som staten har bestämt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om sådana planeringsanvisningar och särskilda åtgärder. Kommuner och regioner är skyldiga att vidta de för- beredelser som behövs för verksamheten under höjd beredskap (3 kap. 1 § LEH). Detta är ett allmänt krav och det kan vara oklart vilka åt- gärder som behöver vidtas. För att kunna göra en sådan dimensioner- ing krävs vägledning om vilka sjukvårdsbehov som kan uppstå. Detta ligger bortom den regionala och kommunala kompetensen eftersom det bl.a. kräver kunskap om säkerhetspolitiska antaganden, Försvars- maktens planering och antaganden om skadeutfall. Den skyldighet som utredningen föreslår ska införas i hälso- och sjukvårdslagen inne- bär en inskränkning i den kommunala självstyrelsen genom att det införs en uttrycklig skyldighet för kommuner och regioner att följa planeringsanvisningar för totalförsvaret som staten har beslutat. Så- dana anvisningar tar sin utgångspunkt i sådan kunskap som nämndes ovan. Som utredningen redovisat i avsnitt 4 behövs ett tydligt sam- manhängande system för planering av totalförsvaret. Kommuner och regioner ansvarar för flera samhällskritiska funktioner varav hälso- och sjukvård är en. Det är statens ansvar att uttrycka vilka behov som föreligger och vad som behöver uppnås inom totalförsvaret genom planeringsansvisningar och krav på åtgärder. Konsekvenser av utredningens förslag regioner är självstyrande kan staten inte kräva att dessa ska utföra uppgifter om det inte finns stöd för det i lag. Även om det finns stöd för att kommuner och regioner ansvarar för hälso- och sjukvården i hela hotskalan och att de ska vidta förberedelser för höjd beredskap saknas krav på att de ska följa de av staten framtagna planeringsanvis- ningarna och genomföra sådana åtgärder som krävs. Det är därför motiverat att införa sådana bestämmelser i lag. Bestämmelserna är också proportionerliga genom att de begränsas till att skyldigheten bara omfattar åtgärder som staten också har lämnat finansiering för. Det får anses rimligt att staten som har det yttersta ansvaret för försvar och som också finansierar åtgärder för totalförsvaret kan kräva att beslutade och finansierade åtgärder också genomförs av kommuner och regioner. 14.11.3 Konsekvenser för företagen Utredningen bedömer att förslagen i detta betänkande inte kommer att innebära några konsekvenser för företag. 14.11.4 Konsekvenser för miljön Utredningens förslag kan i olika delar ge konsekvenser för miljön. Betänkandets samlade förslag handlar om hur hälso- och sjukvården kan få en höjd förmåga till beredskap. Beredskap handlar om förbe- redelse. Även om uppbyggnaden av en beredskap kan ha en viss på- verkan på miljön så leder det sannolikt i ett längre perspektiv till mindre påverkan. Utbrottet av covid-19 har tydligt visat på att panikåtgärder som inte är förberedda leder till många negativa konsekvenser. Att bygga upp beredskap handlar om att planera och skapa förmåga. Om detta görs med miljöhänsyn och på ett genomtänkt sätt bör det kunna ske utan negativ påverkan på miljön. Konsekvenser av utredningens förslag 14.11.5 Konsekvenser för patienterna Utredningens förslag syftar i olika delar att stärka beredskapen och förmågan i normalläge, kris eller krig. En stärkt beredskap och höjd förmåga innebär i förlängningen att förutsättningarna för patient- säkerheten stärks i samtliga av dessa tre lägen. Utredningen har i avsnitt 14.1.1 visat på och beräknat undvikbara kostnader för samhället vid händelse av en större tågolycka. Utred- ning konstaterar att det finns både dödsfall och komplikationer för patienter som uppstått på grund av felaktiga beslut eller otillräckliga resurser. Utredningen kan också konstatera att många dödsfall och komplikationer för patienterna hade kunnat undvikas med bättre planering, samordning och övning. Utredningens förslag som gäller planering för händelser med många skadade, sjuka eller katastrofer, förslagen om ökad forskning, utbildning och övning, ökad samver- kan kring sjuktransporter m.m. syftar till att bygga upp en ökad kun- skap och beredskap för ett mer ändamålsenligt omhändertagande och säkrare vård för patienterna med lägre risk för komplikationer och för tidig död vid händelser med många skadade eller sjuka. 14.11.6 Jämställdhet mellan kvinnor och män Påverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor påverkas av ut- redningens arbete. Utredningens samlade förslag i detta betänkande handlar om att skapa en bättre beredskap och höjd förmåga vilket i sin tur leder till bättre förutsättningar för hälso- och sjukvården att bedriva en kvalitativ vård. Det i sig innebär att förutsättningarna för regioner och kommuner att bedriva en jämställd vård ökar. Påverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor påverkas tydligt på två sätt av utredningens arbete. Förslagen innebär på flera sätt att sjukvården, som har många kvinnodominerade yrken, får ett bättre utgångsläge genom en bättre planering och tydligare förvänt- ningar på kommuner och regioner. Bättre planering och samordning innebär i förlängningen bättre förutsättningar för och mindre press på de som arbetar i vården under en kris. Den kanske största betydelsen för jämställdheten mellan kvinnor och män utifrån utredningens arbete är de prioriteringar som ligger till grund för den beredskap som skapas. Det har egentligen en mycket vidare betydelse för jämlikheten att alla de som har störst behov av Konsekvenser av utredningens förslag vård ska få det. I de olika prioriteringar som kommer göras utifrån utredningens arbete är det därför viktigt att både jämställdhets- och jämlikhetsfrågan vägs in på ett bra sätt så att den beredskap som byggs upp kommer alla till del. För vården ovidkommande aspekter avse- ende exempelvis kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionsvariation ska inte påverka prioriteringar. 14.11.7 Konsekvenser för barn Kriser och krig är svåra för alla människor men kanske särskilt för barn. Utredningens förslag syftar till att stärka hälso- och sjukvår- dens förmåga till planering och samordning. Detta ökar möjligheten för hela befolkningen att få vård i dessa svåra situationer. Detta gäller förstås även barnen. Barn som dör eller som skadas i olyckor med komplikationer, som hade kunnat undvikas, är en stor förlust för både anhöriga och för samhället som helhet. Utredningens samlade förslag syftar till att skapa en robustare beredskap i händelse av såväl mindre störningar som större. Nyttan av en robustare beredskap med färre komplikationer för patienterna och färre döda kommer också att komma barnen till del, se avsnitt 14.11.5 Utredningens samlade förslag syftar till att skapa en robustare bered- skap i händelse av såväl mindre störningar som större. Det är svårt att beräkna de samhällsekonomiska konsekvenserna av utredningens samlade förslag mätt i kronor och ören. I avsnitt 14.1 uppskattar utredningen dock kostnaderna som följer av dagens nivå på beredskap som vi benämner nollalternativet. Nollalternativet gäller bland annat de kostnader som samhället drabbas av när det vid en olycka inträffar dödsfall och uppstår komplikationer för patienter som hade kunna undvikas med exempelvis bättre planering, ledning, samordning och övning. Dessa kostnader kan sägas vara en del av de kostnader som kommer att kvarstå om inte utredningens förslag genomförs. Med andra ord, om utredningens förslag genomförs kom- mer de kostnader som redovisas i avsnitt 14.1 till stor del inte att uppstå. En central samhällsekonomisk konsekvens av utredningens för- slag är högre produktion och tillväxt i samhällsekonomin som hel- Konsekvenser av utredningens förslag het, inte minst på lite . Utredningen har beräknat att det finns en möjlig undvikbar kostnad på samt 2 592 undvikbara förlorade levnadsår. Och den kostnaden gäller endast för en olycka, det vill säga en tågolycka i samma omfattning som övningen . En olycka i paritet med händer tack och lov förhållandevis sällan, men resultatet från kan användas för att generalisera undvikbara kostnader även vid mindre olyckor. Patienter kan efter att ha råkat ut för olyckor snabbare återvända till arbetsmarknaden och bidra till samhällsekonomin i form av fler antal arbetade timmar. Snabbare återgång till arbete innebär även lägre uttag av sjukpenningdagar och därmed pressas utgifterna för staten nedåt. Vårdköer kan kortas och folkhälsan förbättras. För medarbetare i kommunerna och regionerna kommer förslagen innebära en större trygghet och säkerhet vid arbete med olyckor. De svåra prioriteringar som vårdpersonal och andra behöver göra direkt på olycksplatser blir mindre betungande och arbetsmiljön förbättras därmed. Därutöver stärks allmänhetens förtroende för stat, kommun och regioner i tider av olyckor och kriser. 14.11.9Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningens förslag i detta betänkande bedöms inte ge någon på- verkan på sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Utredningens förslag bedöms inte få några fördelningspolitiska effek- ter. Utredningen bedömer att förslagen i detta betänkande inte kom- mer att leda till några fördelningspolitiska effekter. Utredningen bedömer att förslagen i detta betänkande inte påverkar brottsligheten. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen bedömer att förslagen i detta betänkande inte kommer att få några konsekvenser för domstolarna. 14.12Sammanställning av kostnader och finansieringsförslag I nedanstående tabeller sammanställs samtliga redovisade kostnader för staten, kommuner samt regioner. Eftersom utredningens förslag sträcker sig över en längre tidsperiod och i vissa delar knyter an till försvarsbeslutsperioderna har utredningen valt att redovisa kostna- derna utifrån perioder som överensstämmer med dessa. De samlade kostnaden för samtliga förslag beräknas till 86 mil- joner kronor över tidsperioden . Kostnaderna fördelar sig enligt följande över tidsperioden, 2023–2025, 2025–2030 samt 2031–2035. Kostnaderna fördelar sig jämt över åren och få kostnads- toppar uppstår. I sammanhanget vill utredningen påminna om att också dagens utformning av beredskap är behäftad med en rad samhällskonsekven- ser, inte sällan i form av kostnader. Det gäller till exempel när brister i beredskapen leder till ett högre antal döda eller skadade personer vid olyckor som resulterar i förlorade levnadsår som hade kunnat und- vikas. Så även om statens utgifter ökar som en följd av utredningens samlade förslag, och möjligen även till viss del resursåtgången för kommuner och regioner, så finns det också samhällsekonomiska vins- ter i form av undvikbara dödsfall och undvikbara komplikationer när hälso- och sjukvårdens beredskap stärks genom utredningens för- slag. Dessa samhällsekonomiska vinster har beskrivits närmare i in- ledningen av detta kapitel. Medel finns aviserade för att stärka och utveckla motståndskraf- ten i hälso- och sjukvårdssektorn med 600, 1 100 respektive 1 050 mil- joner kronor åren 2022–2024. Utredningen anser att delar av dessa medel kan användas att finansiera förslagen i detta betänkande. Övriga kostnader som uppstår till följd av förslag bedöms behöva äskas och finansieras inom kommande totalförsvarspropositioner 2026–2035. Utredningen föreslår att medel för att finansiera temporära uppdrag till myndigheter som kan bedöms stärka samhällets krisberedskap bör Konsekvenser av utredningens förslag förmedlas genom redan budgeterade anslag 2:4 medel och att nya kontinuerliga ansvarsområden finansieras via ökade förvaltningsan- slag för att få en tydlig långsiktig finansiering. Utredningen anser att det är angeläget att myndigheter och regio- ner och kommuner redogör för de investeringar som görs för att stärka beredskapen på en mer detaljerad ekonomisk nivå . En mer detaljerad information kan säkerhetsställa att investeringar går dit behovet är som störst och utvärderingar kan göras avseende kostnadseffektivitet dvs. om investerade kostnader står i rimlig rela- tion till den effekt av ökad beredskap som investeringen resulterar i. Tabell 14.7 Samlade kostnader utifrån utredningens förslag (endast förslag som medför kostnader) ska inrätta ett beredskapsråd) ska tillsammans med andra berörda aktörer ta fram underlag för vilken information som behöver framgå av händelsestyrd ska analysera inträffade händelser e och sprida erfarenheter för att utveckla beredskapen Sjukvårdens förmåga att hantera CBRN-händelser bör ta fram rekommendationer om vilken grundläggande förmåga och utrustning som bör finnas i alla regioner förslag utredningens av Konsekvenser Försvarsmakten och ska tillsammans med regionerna ta fram underlag för hur frystorkad plasma kan lagras, användas och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , Försvarsmakten, samt Svenska kyrkan ska i samverkan på nationell nivå ta fram centrala principer för hanteringen av avlidna. Bättre beredskap för insatser utomlands ska tillföras medel för utbildning och övning av personal från regioner som kontrakterats för katastrofmedicinska insatser Ansvar för utbildning och övning ska ansvara för att ta fram nationella utbildningsplaner och stöd för kommuners och regioners behov av utbildning för att lösa de uppgifter som framgår av HSL. Katastrofmedicin ska ingå i hälso- och sjukvårdspersonalens Ämnet katastrofmedicin ska införas i grundutbildningen för läkare förslag utredningens av Konsekvenser Reglering av statens ansvar för inköp Det införs en bestämmelse i smittskyddslagen som anger att staten ansvarar för inköp av vaccin som används vid pandemi samt för kostnaderna för sådana inköp. Hälso-och sjukvårdens samverkan med statlig räddningstjänst Sjukvård på internationellt vatten ska få i uppdrag av regeringen att genomföra en analys av vilka statliga förstärkningsresurser för hälso- och sjukvård och smittskydd som behöver finnas och vilken eller vilka aktörer som bör bygga upp dessa. förslag utredningens av Konsekvenser Förslag: Författningsförslagen ska träda i kraft . Innan de författningsändringar som förslås i detta betänkande kan träda i kraft måste förslaget remissbehandlas, bli föremål för Lagrådets granskning samt slutligen läggas fram för . Det finns behov för berörda myndigheter, framför allt som är den myn- dighet som främst berörs av utredningens förslag, att göra en över- syn av flera föreskrifter och förbereda sin verksamhet utifrån de nya uppgifter som författningsförslagen medför. Utredningen föreslår att författningsförslagen ska träda i kraft . Utredningen lämnar i avsnitt 5.3 förslag till bestämmelser som med- för skyldighet för kommuner och regioner att hjälpa en kommun eller region som har drabbats av en katastrof i vården. Bestämmelser om sådan hjälp förslås införas i ett nytt 16 a kap. i hälso- och sjukvårds- lagen (2017:30). Utredningen har övervägt alternativa förslag till ikraftträdandebestämmelser för de bestämmelser som föreslås ska införas i ett nytt 16 a kap. hälso- och sjukvårdslagen. Det första alternativet vilar på att beslutar de föreslagna bestämmelserna och att de träder i kraft dvs. som övriga författningsförslag föreslås träda i kraft. Det andra alternativen medför senare ikraftträdandedatum antingen genom ett i lagen senare angivet ikraftträdande eller att bestämmel- serna får träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer före- slås enligt en bestämmelse få besluta om hjälp. För att fatta sådana beslut måste det finnas tillgång till adekvata beslutsunderlag. För att veta vilka uppgifter från kommuner och regioner som behövs för så- dana beslutsunderlag krävs en ordentlig analys. vilka uppgifter från statliga myndigheter som krävs för en lägesupp- fattning och på vilket sätt dessa ska kunna inhämtas. Det krävs även andra förberedelser för att skapa strukturer för beslutsfattande och en organisation som kan hantera lägesrapporteringssystem, hjälpfrågor och samverkan. Enligt utredningens bedömning kan inte helt ute- slutas att de förberedelser som krävs för att kunna besluta om hjälp inte hunnits med till . Utredningen föreslår dock ändå ett sådant ikraftträdande. Om det som framkommer vid en eventuell fortsatt beredning av förslaget ger anledning till det kan ikraft- trädandet ändras. Utredningen förslår således att samtliga författningsförslag ska träda i kraft . Det bedöms inte finnas behov av några övergångsbestämmelser till dessa ändringsförfattningar. 16.1Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Staten ansvarar för inköp av vaccin som används vid pandemi samt för kostnaderna för sådana inköp. Paragrafen är ny. Enligt befintliga bestämmelser i 7 kap. 4 § och 7 kap. 4 a § första stycket smittskyddslagen (2004:168) är det regionerna som ansvarar för kostnaderna för läkemedel och vaccin. Genom den föreslagna bestämmelsen övertar staten ansvaret för inköp av vaccin som används vid pandemi samt för kostnaderna för sådana inköp. Regionerna har även fortsatt ansvar för kostnader för genom- förandet av vaccinationer och andra kostnader som kan uppkomma i samband med hantering av vaccinerna även vid pandemi. Vacciner levereras som förfyllda sprutor. I dessa fall behöver inte vaccinatören separat köpa in de medicintekniska produkter, t.ex. kanyler och sprutor, som krävs för att kunna administrera läke- medlet. I samband med pandemier, när stora mängder vaccin ska till- verkas och levereras sker detta som regel inte i förfyllda sprutor utan som ampuller eller vialer innehållande flera doser, s.k. multidosförpackningar. Vid sådana leveranser behöver vaccinatören själv köpa in de medicintekniska produkter som krävs för att kunna administrera vaccinet. Vad som utgör en pandemi är inte definierat i lag. Med pan- demi avses enligt en epidemi, vanligen av in- fektionssjukdom, som sprids över världsdelar. Inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) är det Världshälsoorganisa- tionen WHO som deklarerar att ett utbrott av smittsam sjukdom ska anses utgöra en pandemi. har implementerat IHR genom lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Statens kostnadsansvar för inköp av vaccin vid pandemi bör därmed begränsas till vacciner mot sådana smittsamma sjukdomar som WHO har deklarerat utgör pandemier. De befintliga bestämmelserna i 7 kap. 1 och 2 §§ samt 7 kap. 4 och 4 a §§ smittskyddslagen kopplas direkt till minskad risk för smittsprid- ning. Det kan förekomma situationer där vaccin vid pandemier inte fullt ut hindrar spridande av smitta, men kan ha stor betydelse för att förhindra utvecklandet av allvarlig sjukdom. Det kan därmed minska behovet av komplicerad sjukhusvård och förhindra bestående funktionsnedsättningar och förtida död. Att enbart knyta frågan om kostnadsfrihet och kostnadsansvar för vacciner vid en pandemi till minskad smittspridning vore olämpligt. Statens kostnadsansvar enligt den nu föreslagna bestämmelsen i nya 7 kap. 4 b § ska därför även om- fatta vacciner vid en pandemi som kan förhindra svår sjukdom och död. Med vaccin som används vid pandemi avses bara de vacciner som används för vaccination mot den pandemiska sjukdomen. Regionerna har kvar kostnadsansvar för övriga vacciner som kan behöva ges med stöd av smittskyddslagen inom ramen för ordinarie hälso- och sjukvård. Förslaget behandlas i avsnitt 10.3. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Vad som sägs i denna lag gäller inte om annat följer av elberedskaps- lagen (1997:288) eller av bestämmelserna i 16 a kap. hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30). I 16 a kap. hälso- och sjukvårdslagen finns bestämmelser som med- för skyldighet för kommuner och regioner att i vissa fall lämna var- andra hjälp. När dessa bestämmelser om hjälp är tillämpliga, dvs. fall hjälpen avser hälso- och sjukvårdens behov av resurser för att säkerställa vård som inte kan anstå, finns inte skäl att tillämpa bestäm- melserna i 4 kap. 2 § lagen om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Bestämmelserna i 4 kap. 1 § samma lag, som ger kommuner och regio- ner befogenheter att lämna hjälp till kommuner eller regioner som har drabbats av en extraordinär händelse i fredstid, ska liksom de övriga bestämmelserna i lagen alltjämt vara tillämpliga. Se i övrigt författnings- kommentarerna till bestämmelserna i 16 a kap. hälso- och sjukvårds- lagen. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.2. 16.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap Kommuner och regioner som befolkningen lämnar på grund av utrym- ning är skyldiga att i skälig omfattning lämna hjälp till de kommuner och regioner som i större omfattning får ta emot befolkningen. Vad som sägs i första stycket gäller inte om annat följer av 16 a kap. hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Paragrafen innehåller bestämmelser som innebär skyldighet för kom- muner och regioner att i vissa fall lämna hjälp i skälig omfattning. Det införs ett nytt andra stycket i paragrafen. I 16 a kap. hälso- och sjukvårdslagen finns bestämmelser som medför skyldighet för kommuner och regioner att i vissa fall lämna varandra hjälp. När dessa bestämmelser om hjälp är tillämpliga, dvs. i fall som avser hjälp för att tillgodose hälso- och sjukvårdens behov av resurser för att säker- ställa vård som inte kan anstå, ska inte bestämmelserna i första stycket tillämpas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.2. 16.4Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjuk- vårdspersonalen skyldig att lämna ut sådana uppgifter som 1.gäller huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning om upp- gifterna i ett särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, Polis- myndigheten, Säkerhetspolisen, , eller under höjd beredskap av Försvarsmakten, 2.begärs av Säkerhetspolisen i ett enskilt fall och behövs i myndig- hetens verksamhet för personskydd för a) statschefen, tronföljaren, en annan medlem av kungahuset, en tal- man, en riksdagsledamot, statsministern, ett statsråd, en statssekreterare eller kabinettssekreteraren, b) en person vars personskydd Säkerhetspolisen ansvarar för i sam- band med statsbesök och liknande händelser, eller c) en person som Säkerhetspolisen i ett enskilt fall har beslutat om personskydd för, 3.behövs för en rättsmedicinsk undersökning, 4.Socialstyrelsens råd för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet,