sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — Av de som har ej fungerande mobiltelefoner hemma anger att inget skulle få dem att göra sig av med dem. I en annan fråga är det så många som som anger att en ekono- misk ersättning inte är aktuellt eftersom de vill behålla sina ej fun- gerande telefoner. Det är som anger att en eko- nomisk ersättning skulle få dem att göra sig av med telefonerna. Oro för personligt lagrad information på mobiltelefonerna anges av många vara ett hinder för att göra sig av med dem. Insamlingen genom ett pantsystem kan förväntas ge ökad trygghet för den som lämnar pro- Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner dukter med personligt lagrad information eftersom inlämning kräver ett manuellt mottagande eller säkra insamlingsautomater. Det är inte helt enkelt att uppskatta vilken effekt ett system med pantbevis skulle ha på insamlingen av mobiltelefoner. Men baserat på att det redan finns en stor mängd ej fungerande mobiltelefoner hos hushållen så antar vi att insamlingen kommer vara relativt stor för att sedan avta något. Vi utgår från att det även fortsättningsvis kommer att säljas cirka 3,5 miljoner mobiltelefoner . Det maximala antalet telefoner som kan lämnas in är därmed 3,5 miljoner mobiltelefoner. Så många kommer det sannolikt inte att vara, men det förväntas sam- tidigt vara betydligt fler än dagens insamling som, lågt räknat ligger på 750 000–900 000 mobiltelefoner . För att kunna göra ett räkneexempel för att visa på storleken på kostnader och nyttor i konsekvensanalysen antas att det kommer att samlas in 3 miljoner mobiltelefoner för att sedan sjunka ned till 2,5 miljoner mobiltelefoner . Effekter vid en traditionell pant En traditionell pant förväntas ha en lägre effekt på insamlingen av mobiltelefoner eftersom det finns en fördröjning i systemet som innebär att panten kan återfås först när telefonen blir avfall första . Hur många av de telefoner som säljs som blir avfall i finns det inga uppgifter om, men sannolikt kommer en betydande del av dessa telefoner, innan de blir avfall, att lämnas in som utbytestelefoner vid köp av nya eller säljas till företag som exporterar begagnade mobiler. Effekter på resursförbrukning och utsläpp av växthusgaser Syftet med ett pantsystem på mobiltelefoner skulle vara att öka in- samlingen av mobiltelefoner som är avfall. Hur stor andel av de insamlade mobiltelefonerna som skulle kunna förberedas för åter- användning är svårt att uppskatta. Enligt El-kretsen (2017) där in- samlade mobiltelefoner analyserades var det till att börja med som utgjordes av smarta telefoner. Av dessa var det som hade spräckt skärm och som saknade Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner Den undersökningen tyder på att andelen mobiltelefoner som kan förberedas för återanvändning är liten av de telefoner som samlas in genom Elretursystemet. Det är även den samlade bild som branschen ger. Av de mobiltelefoner som samlas in genom andra vägar, till exempel från verksamheter, kan andelen vara högre. Sam- tidigt finns det en fungerande kommersiell andrahandsmarknad där ersättning ges för telefoner som det går att sälja vidare. Telefoner som kan återanvändas förväntas framför allt gå den vägen. Enligt den undersökning som utredning låtit göra med hjälp av Novus (bilaga 2) angavs att cirka hälften av de 20–25 miljoner mobil- telefoner som finns i de svenska hushållen men inte längre används var ej fungerande. Det tyder på att det finns en ganska stor mängd mobil- telefoner som inte är aktuella att återanvända, och när de lämnas in för återvinning kommer de sannolikt inte att förberedas för åter- användning. Det faktum att det finns en kommersiell andrahands- marknad där det ges en högre ersättning än panten, borde innebära att de telefoner som kan återanvändas inte lämnas in till pantsyste- met. är det de telefoner som kan förberedas för återan- vändning som ger de största positiva effekterna på resursförbruk- ningen och utsläpp av växthusgaser. Det är den energikrävande tillverkningen av kretskortet i en mobil- telefon som ger upphov till de största utsläppen av växthusgaser under en telefons livscykel (, m.fl., 2016). En telefon som kan åter- användas och på så sätt ersätta eller skjuta upp köpet av en ny telefon innebär att dessa utsläpp kan undvikas eller i alla minska genom att de befintliga telefonerna används . Enligt IVL (2020) kan återanvändning av en mobiltelefon innebära att utsläpp motsvarande Även om förberedelse för återanvändning är en viktig del i att minska miljöpåverkan från elektronik så förväntas ett pantsystem framför allt medföra positiva effekter till följd av en ökad insamling för materialåtervinning. Ett pantsystem för mobiltelefoner förväntas i första hand minska den befintliga och framtida upplagringen av uttjänta mobiltelefoner, det vill säga att de lämnas in för återvinning i stället för att de läggs i en byrålåda eller liknande. Bortsett från att det antas ske en viss illegal export av begagnade mobiltelefoner som egentligen är avfall så har vi inte sett att det är några betydande mängder mobiltelefoner som slängs i restavfallet, Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner inte heller något som pekar på att det förekommer betydande mäng- der mobiltelefoner i andra fraktioner än elavfall på återvinningscen- tralerna (se kapitel 4). Det innebär att även om upplagringen innebär en fördröjning, så lämnas de mobiltelefoner som blir avfall i stor utsträckning in för återvinning till slut. Ur ett resursförbruknings- perspektiv medför en pant därmed inte en ökning av insamlingen och materialåtervinningen totalt sett, bara en tidigareläggning. Det innebär att nyttan med att samla in och återvinna mobiltelefoner inte enbart kan ses som en effekt av pantsystemet. Eftersom de metaller som återvinns i regel kan återvinnas hur som helst, så medför en tidigarelagd materialåtervinning dock en viss nytta efter- som det innebär att en större mängd metaller kan recirkuleras och ersätta jungfruliga metaller, i stället för att lagras i byrålådor. Hur stor denna nytta är, beror på hur länge telefonerna hade lagrats utan ett pantsystem. Att mobiltelefonerna samlas in i stället för att ligga upplagrade i hushåll och hos verksamheter är positivt även ur ett hälsoperspektiv. Elutrustning kan avge kemiska ämnen i små mängder till den omgi- vande luften (Kemikalieinspektionen, 2021). Av den anledningen är det bra att göra sig av med elektronik som inte används. återvinns vissa plaster, aluminium och järn samt ädelmetal- lerna koppar, guld, silver och från mobiltelefoner i . Även om tekniken finns så är det inte ekonomiskt lönsamt att återvinna de sällsynta jordartsmetallerna som mobiltelefoner inne- håller (se avsnitt 4.8). Detta innebär att miljönyttan med att mate- rialåtervinna mobiltelefoner inte är så stor som den skulle kunna vara om fler metaller återvanns. Innehållet av de metaller som återvinns i mobiltelefonerna varierar beroende på modell. I tabell 14.1 nedan redovisas ett spann på vilka mängder av de metaller som åter- vinns som kan finnas i olika mobiltelefoner. SOU 2021:26Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner Tabell 14.1 Förekomst av de olika metaller som återvinns i mobiltelefoner (g) Innehåll i en mobiltelefon (g) Järn (Fe) Aluminium (Al) Koppar (Cu) Silver (Ag) 0,2–1 Guld (Au) 0,024–0,12 0,009–0,3 Källa: och Cucchiella mfl.2015. Aluminium är en metall som ger stor miljönytta att återvinna, när återvunnet aluminium kan ersätta brytning av ny råvara beräknas koldioxidutsläppen minska med cirka 10–koldioxidekviva- lenter per kg aluminium (m.fl., 2015). Även återvinningen av koppar ger betydande koldioxidbesparingar, kol- dioxidekvivalenter per kg koppar (, 2012). Den uppskattade koldioxidbesparingen för järn är betydligt lägre, i storleksordningen 1–koldioxidekvivalenter per kg järn (m.fl., 2015 och IVL, 2019). Baserat på innehållet av metaller enligt tabellen ovan skulle materialåtervinningen av en mobiltelefon teoretiskt sätt kun- na innebära en koldioxidbesparing på 0,3–0,koldioxidekviva- lenter genom återvinningen av järn, aluminium och koppar. Hur stor andel av dessa metaller som faktiskt återvinns saknas det data om, det är dock inte , så den faktiska koldioxidbesparingen genom återvinning av dessa metaller i en mobiltelefon är lägre. Dess- utom kräver återvinningsprocessen energi och ger upphov till ut- släpp av växthusgaser. Enligt m.fl. (2016) beräknas råvarorna för tillverkningen av en smart telefon49 ge upphov till koldioxidekvivalenter. Det kan därmed ses som ett exempel på vilka utsläpp som kan undvikas om av mobiltelefonen skulle återvinnas med samma kvalitet på materialet som jungfruligt och under förutsättning att återvinningsprocessen inte skulle ge upphov till några utsläpp av växthusgaser. Den faktiska siffran är därför betydligt lägre. Även om det skulle vara möjligt att räkna fram en siffra på vilken koldioxid- besparing återvinningen av en mobiltelefon skulle innebära så skulle 49En inklusive tillbehör. Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner inte hela den nyttan kunna tillgodoräknas ett pantsystem. Detta eftersom, som påpekas ovan, ett pantsystem framför allt förväntas innebära en tidigarelagd materialåtervinning, inte att materialåter- vinningen ökar totalt sett. Återvinningen ger dock inte bara miljönytta i form av koldioxid- besparingar. När återvunna metaller kan ersätta brytningen och bearbetningen av jungfruliga material får det även positiva konse- kvenser i form av att negativ påverkan på mark, vatten och biologisk mångfald kan minska. Även avfallsmängderna och den negativa på- verkan från dessa minskar. I avsnitt 3.3.4 framgår att koppar orsakar gruvavfall och guld orsakar 1–gruvavfall. Ytterligare 1–avfall per gram guld uppstår vid behandlingen av guldet. Att samla in och materialåtervinna uttjänta mobiltelefoner är viktigt ur ett miljöperspektiv, men det är svårt att säga hur stor nyt- tan med en tidigarelagd materialåtervinning är. Åena sidan kan det argumenteras för att det är positivt att mobil- telefoner lagras i byrålådan till dess att det är lönsamt att återvinna även de sällsynta jordartsmetallerna från mobiltelefonerna. Åandra sidan kan det argumenteras för att en ökad insamling av mobiltelefoner, och därmed en ökad mängd material, kan bidra till att utveckla tekniken och att det blir lönsamt att materialåtervinna även dessa metaller. Vilka positiva effekter ett pantsystem för mobil- telefoner har på resursförbrukning och utsläpp av växthusgaser, och hur stora dessa är, är utifrån ovanstående resonemang inte helt enkelt att uppskatta. Effekter på resursförbrukning och utsläpp av växthusgaser vid en traditionell pant Även en traditionell pant förväntas endast innebära att materialåter- vinningen tidigareläggs, inte att den ökar totalt sett. Eftersom effekten på insamlingen förväntas vara lägre vid en traditionell pant förväntas även de positiva konsekvenserna för resursförbrukningen och utsläppen av växthusgaser vara lägre. Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner 14.4.2Eventuella oönskade konsekvenser av en pant En oönskad konsekvens av pant på mobiltelefoner skulle kunna vara att marknaden för begagnade telefoner påverkas negativt om tele- fonerna i större utsträckning lämnas till insamlingssystemet mot återbetalning av pant i stället för att säljas till aktörer på begagnat- marknaden. Med tanke på att nivån på panten föreslås vara relativt låg förväntas det dock vara mer attraktivt att sälja en fungerande tele- fon än att lämna in den till insamlingssystemet mot en återbetalning av panten och denna risk får anses vara liten. En annan oönskad konsekvens av panten skulle vara att privatper- soner i större utsträckning börjar privatimportera mobiltelefoner till följd av att panten medför en extra kostnad. Vid privatimport av en mobiltelefon får konsumenten inget pantbevis och har därför inte heller rätt till någon återbetalning av pant. Det skulle dock innebära att det kommer in fler mobiltelefoner som det inte finns någon pro- ducent för som är med och bekostar pantsystemet. Se även av- snitt 14.4.4 nedan. Risken för att stöldbegärligheten av mobiltelefoner skulle öka ser visom liten eftersom panten är så pass låg och det krävs ett pantbevis för att få tillbaka panten. Det är mer lönsamt att stjäla telefoner och sälja till något av alla de webbföretag som köper in begagnade mobiltelefoner. Då är risken för falska pantbevis större vilket ställer högre krav på den lösning för pantbevisen som måste tas fram. Eventuella oönskade konsekvenser vid en traditionell pant Inte heller en traditionell pant förväntas påverka andrahandsmark- naden. I detta alternativ följer panten med telefonen vid en andra- handsförsäljning. Möjligtvis är risken för privatimport något större eftersom den traditionella panten kan komma att mer betraktas som en ren kostnad eftersom det dröjer ungefär innan panten åter- betalas. En traditionell pant skulle kunna öka risken för stölder eftersom panten är bunden till själva produkten. En pant på 100 kro- nor är dock så pass låg att den risken får ses som marginell. Eftersom det inte ska vara möjligt att panta samma telefon borde inte heller stölder från insamlingsplatser bli ett problem. Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner Ett pantsystem förväntas inte få någon betydande påverkan på arbets- tillfällen, varken . Även om insamlingen av mobiltelefoner inom pantsystemet kräver ett manuellt mottagande så bedöms den arbetsinsats som krävs för att ta emot dessa att vara liten som antalet mobiltelefoner som lämnas in är begrän- sat och det kan förväntas att mottagningsplatser kommer att sättas upp inom befintliga verksamheter. Med en pant på för- väntas inte heller konsumtionen av mobiltelefoner påverkas i sådan utsträckning att det skulle ha någon påverkan på arbetstillfällen. Detta gäller oavsett om det är ett system med pantbevis eller en traditionell pant. Inom elektronikbranschen har en stor övergång mot e-handel skett . Det har inneburit en ökad konkurrens när konsumtionen i större utsträckning sker på nätet, både nationellt och internationellt. Denna konkurrens har medfört att vinstmar- ginalerna har minskat och mobiltelefoner är dag en produkt som i stort sett säljs med förlust för återförsäljarna. Hemelektronik är även produkter med hög priselasticitet, det vill säga en liten förändring i pris leder till stora förändringar i konsumtion. Detta eftersom elektronik inte är nödvändiga varor på samma sätt som till exempel livsmedel, sjukvård och mediciner, kläder och transporter. Konsu- menter är mer priskänsliga när det gäller hemelektronik jämfört med många andra varor eftersom det ofta är ett köp som kan skjutas upp eller ställas in om man inte är beredd att betala det angivna priset. (, 2019) Mobiltelefoner kan kanske tänkas vara en produkt som skiljer sig från annan hemelektronik i detta avseende eftersom den i vissa sammanhang kan ses som en mer eller mindre nödvändig pro- dukt. Här finns dock en andrahandsmarknad som kan bidra till att priselasticiteten för nya mobiltelefoner ändå är hög. En pant på på mobiltelefoner förväntas inte påverka konkurrensen mellan de som räknas som producenter, och inte heller mellan återförsäljarna eftersom alla mobiltelefoner som är konsumentelutrustning omfattas av förslaget. En pant skulle dock kunna medföra att privatimporten av mobiltelefoner skulle öka Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner eftersom de mobiltelefonerna inte är belagda med pant. Webbutiker som riktar sig mot den svenska marknaden (genom att till exempel ange pris i SEK eller har en webbsida på svenska) räknas som producent enligt förordningen om producentansvar för elutrustning och även dessa produkter ska beläggas med pant. Att som konsu- ment direktimportera en mobiltelefon medför dock vissa admini- strativa kostnader och en viss risk om till exempel mobiltelefonen skulle gå sönder (Konsumenter, 2019). En pant på 100 kro- nor utgör en liten eller mycket liten andel av priset på de flesta nya mobiltelefoner och det är sannolikt inte tillräckligt mycket för att den genomsnittlige konsumenten ska välja att privatimportera en mobiltelefon i stället. Ett system med pantbevis innebär att det finns möjligheter att få en återbetalning av panten relativt snabbt, vilket gör att panten i större utsträckning ses just som en pant och inte en faktisk kostnad. En pant på på alla mobiltelefoner, oavsett försälj- ningspris skulle kunna riskera att påverka försäljningen av de allra enklaste mobilerna eftersom priset för dessa ligger på 200–300 kro- nor. Där innebär panten en stor kostnad i förhållande till priset på telefonen. Dessa telefoner går som regel inte att köpa begagnade, den totala kostnaden inklusive panten är dock fortfarande mycket lägre än kostnaden för de dyrare telefonerna så även om panten utgör en stor del av priset på dessa telefoner ser vi inte att det kommer att leda till att efterfrågan på de dyrare telefonerna skulle öka. En effekt kan i stället förväntas blir att konsumtionen av de billigaste tele- fonerna minskar något. En pant på bedöms även i detta fall vara för låg för att den genomsnittlige konsumenten ska välja att privatimportera en telefon. Påverkan på konkurrens vid en traditionell pant Risken för att privatimporten ska öka kan tänkas vara något större med en traditionell pant eftersom panten inte återbetalas förrän telefonen i fråga blir avfall. Eftersom det ligger framåt i tiden kan det tänkas att panten vid köptillfället ses mer som en direkt kostnad. Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner Det sker ingen tillverkning av mobiltelefoner som är konsumentel- utrustning i . De som räknas som producenter för mobil- telefoner är därför de som importerar mobiltelefoner till och gör dem tillgängliga för den svenska marknaden, eller de som säljer direkt till svenska köpare på distans från andra länder. Hur många som räknas som producent för just mobiltelefoner finns det inte en faktisk siffra på, men baserat på de företag som är anslutna till insamlingssystemen har vi uppskattat att det är i stor- leksordningen cirka 10–20 företag som räknas som producenter för mobiltelefoner i . Det är både varumärkesägare och återför- säljare som importerar mobiltelefoner till . En majoritet av dessa är stora internationella företag med verksamhet i eller stora butikskedjor. Antalet producenter som säljer på distans direkt till svenska konsumenter antas vara några enstaka. Ett pantsystem för mobiltelefoner skulle medföra flera olika konse- kvenser för producenter för mobiltelefoner. Det skulle inledningsvis innebär att de tillsammans med de som driver de godkända insam- lingssystemen sätter upp själva pantsystemet. Det inkluderar att: –Utveckla lösning för pantbevis. –Sätta upp system för transfereringar av pant och återbetalningar. –Ordna mottagningsplatser, eller automatiska för inläm- ning av mobiltelefoner och återbetalning av pant. –Ta fram informationsmaterial. Att uppskatta kostnaden för att utveckla en lösning med pantbevis är svårt. Det finns inget som säger att det måste vara en digital lös- ning, men det anses vara ett rimligt antagande. Kostnaden för pant- bevisen förväntas framför allt innebära en större engångskostnad för själva utvecklingen av systemet för pantbevis. De löpande underhålls- kostnaderna förväntas vara lägre. Som ett exempel för att visa på en Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner storleksordning på kostnader har vi tittat på den lösning för ett natio- nellt biljettsystem för kollektivtrafiken som föreslås i SOU 2020:25. Kostnaden för att utveckla den digitala lösningen beräknas vara och de årliga driftskostnaderna 10–. Ett nationellt biljettsystem förväntas involvera många fler aktörer än ett pantsystem för mobiltelefoner, vilket innebär att kost- naderna kan antas vara lägre för att utveckla ett digitalt system för pantbevis. ställer systemet med pantbevis stora krav på säkerheten vilket kan bidra till ökade kostnader. Endast för att visa på en storleksordning på kostnaderna antar vi här att ett pantsystem med pantbevis kostar i storleksordningen 100–att utveckla. De årliga driftskostnaderna antas vara i storleksord- ningen . Under antagandet att kostnaden för att utveckla pantsystemet kan slås ut med en ränta på så skulle det innebära en årlig kostnad i storleksordningen 10–20 mil- joner kronor . Med en årlig driftskostnad för systemet på 10miljoner kronor skulle det innebära en total kostnad på 20– Kostnaderna för mottagning av mobiltelefonerna och återbetal- ning av panten beror till stor del på om det är ett manuellt eller automatiserat mottagande. Det är upp till den som driver ett god- känt insamlingssystem och producenterna att sätta upp insamlings- platser och avtala med aktörer som tar emot mobiltelefoner som är avfall och återbetalar panten. Vi har utgått från att ett manuellt mottagande kommer att ske hos befintliga aktörer så som till exempel återförsäljare av mobiltele- foner. Ett manuellt mottagande förväntas medföra följande mo- ment: –Läsa av pantbeviset så att det registreras som förbrukat. –Göra en återbetalning av panten. Momenten ovan förväntas inte ta någon betydande tid i anspråk för den som tar emot en mobiltelefon och har här uppskattats till att ta . Momenten efter själva mottagandet (exempelvis hantering av den mottagna mobiltelefonen, lagring av mobiltele- fonerna, transport till insamlingssystem, kontroll för förberedelse för återanvändning) är sådant som måste göras oavsett om det införs en pant eller inte, och dessa moment räknas därmed inte som en Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner kostnad för pantsystemet. Producenterna är ansvariga för att bekosta mottagandet av inlämnat elavfall. Ett mottagande som tar i anspråk beräknas kosta cirka /mobiltelefon baserat på att arbetskostnaden för en anställd inom handeln är /timme (SCB, 2021, bransch G+I). Det är inte säkert att ett manuellt mottagande kommer att belasta pantsystemet finansiellt eftersom det skulle kunna ses som ett sätt för återförsäljare, eller andra insamlingsaktörer att locka in kunder till butiken och inget som det kommer att utgå ersättning för. Ut- över själva mottagandet tillkommer till exempel kostnader för utbild- ning, detta tas upp under avsnitt 14.8. Vad ett automatiserat mottagande av mobiltelefoner för återbe- talning av pant skulle kunna kosta är svårt att göra en uppskattning av eftersom det inte finns några sådana automater . Förutom en teknik för att läsa av pantbeviset krävs en teknik som identifierar att det är just en mobiltelefon som lämnas i automaten. Det måste dess- utom vara en lämplig behållare som tar emot mobiltelefonen utan att skada den ytterligare eftersom förberedelse för återanvändning inte får försvåras enligt nuvarande krav på insamlingen. Det måste även vara en automat som är säker både ur stöld- och brandperspektiv. Den enda uppgift om kostnader för ett automatiserat mottagande som vi har kommer från retursystemet för flaskor och burkar. Där kostar de allra enklaste automaterna och de dyraste som ofta placeras utomhus . Löpande kostnader för underhåll och service ligger på cirka 5–av installationsvärdet. Utöver detta tillkommer kost- nader för utrymmet och butikspersonalens kostnader för att hantera automaten och förpackningarna. En automat för att ta emot mobil- telefoner ställer högre krav på tekniska lösningar än vad en pant- automat för burkar och flaskor gör, behöver den inte vara lika stor som de allra dyraste automaterna som placeras utomhus eftersom flödet av mobiltelefoner är så mycket mindre. En automat för mobiltelefoner ställer även högre krav på säkerhet både vad gäller stöld och risk för brand. I brist på andra underlag utgår vi ifrån att en pantautomat för mobiltelefoner kostar i investeringskostnad och i årliga kostnader för ser- vice och underhåll. Eftersom flödet av mobiltelefoner för återvin- ning är relativt litet innebär det att varje automat skulle ta emot relativt få mobiltelefoner och kostnaden för varje mobil- Konsekvenser för pantsystem för mobiltelefoner