sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Lovplikten tillkom vid ÄPBL:s ikraftträdande då det angavs att allmänhetens nyttjande av en naturlig backe för skidåkning inte i sig skulle utlösa lovplikt för skidbackar. I stället krävdes någon slags beredning av marken, t.ex. genom trädfällning, markarbeten och inrättande av en lift. Åtgärderna sammantagna till- sammans med syftet skulle utgöra underlag för lovplikten.106 Det bör nämnas att andra åtgärder i anslutning till en skidbacke lovprövas separat, t.ex. en toppstuga (byggnad) eller en parkeringsplats. I samband med införlivandet av vissa EU-direktiv på miljöområdet infördes lovplikt för kabinbanor. Syftet var att det inte skulle råda någon tvekan om att det är hela anläggningen som ska prövas och inte bara t.ex. de byggnader som normalt uppförs i anslutning till kabinbanor.107 Skidbackar, skidliftar och linbanor och härmed förbundna anlägg- ningar omfattas som ovan har nämnts av MKB-direktivet. Det fram- går inte av direktivet vad som avses med ”härmed förbundna anlägg- ningar”. menade att uttrycket kan tänkas avse tillfartsvägar, parkeringsanläggningar, garage för pistmaskiner, 1985/86:1 s. 684. 1992/93:60 s. 27. anlagda dammar för tillverkning av konstsnö och liknande anlägg- ningar som kan behövas i en skidanläggning för utförsåkning.108 Skidbacke, skidlift och kabinbana definieras inte heller i det plan- och byggrättsliga regelverket. har uttalat att en skidbacke oftast uppfattas som en an- ordnad plats där utförsåkning på skidor, snowboard eller liknande utövas. Det är vanligt att flera skidbackar anordnas i anslutning till varandra. I anslutning till skidbackar finns vanligtvis en eller flera skidliftar.109 Bygglovsplikten för campingplatser framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Upp- låtelse för camping eller husvagnsuppställning kan ske utan att några egentliga markåtgärder behöver vidtas, även om det som regel krävs tillgång till hygienutrymmen (jfr dock s.k. naturcamping). Lovplikten tillkom vid ÄPBL:s ikraftträdande och ansågs böra gälla vid mer eller mindre yrkesmässig omfattning.110 Som ovan har nämnts omfattas permanenta campingplatser även av MKB-direktivet (12d). Någon vägledning om hur uttrycket per- manenta campingplatser i MKB-direktivet är avsett att förstås finns såvitt känt inte. Att campingplatsen ska vara permanent får dock för- stås som att tillfälliga campingplatser – t.ex. i anslutning till idrotts- arrangemang och festivaler – inte omfattas av kravet på miljöbedömning. Uttrycket permanent campingplats i MKB-direktivet har därmed i praktiken samma innebörd som kravet på lov enligt PBL, eftersom det enligt praxis krävs en viss varaktighet för att lovplikt ska infalla.111 Det finns ofta byggnader eller andra anläggningar på eller i anslut- ning till en campingplats. Det kan exempelvis handla om uthyrnings- stugor, toalett- och duschbyggnader, reception, kiosker, mindre mat- affärer, restauranger, plank och parkeringsplatser. Även , husbilar, villavagnar, tält, s.k. spiketält (dvs. 108Se SOU 2017:64 s. 205. 109www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/skidbackar-med-liftar/, hämtad . 1985/86:1 s. 684. 111Se vidare prop. 2020/21:174 s. 38 ff. som kan nyttjas som förgård till husvagn eller husbil) och motsva- rande kan också vara bygglovspliktiga i sig.112 I praxis har drygt 20 ställplatser för husbilar bedömts som parker- ingsplats och inte campingplats.113 4.5.6Bygglovsplikt för skjutbanor och motorbanor Bygglovsplikten för skjutbanor och motorbanor framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Varken skjutbana eller motorbana är definierade i den plan- och byggrättsliga regleringen. har uttalat att en skjutbana kan användas för sportskytte eller jaktskytte samt vara en övningsplats för militär eller polis. Det förekommer ofta att det finns byggnader eller andra anläggningar i anslutning till en skjutbana som kan vara lovpliktiga i sig, t.ex. klubb- stuga, förråd, väderskydd, skyddsvall eller plank.114 Anordningar för lerduveskytte som ett inslag i en lekbetonad fem- kamp har i praxis ansetts utgöra en skjutbana som omfattas av krav på bygglov.115 I sammanhanget kan också nämnas att skjutbanor som inte till- hör Försvarsmakten kräver tillstånd av (3 kap. 6 § ordningslagen). Enligt miljöprövningsförordningen är vidare skjut- fält tillståndspliktiga (30 kap. 1 § MPF) och stadigvarande skjutbana utomhus för mer än 5000 skott per kalenderår är anmälningspliktig (2 § samma kapitel MPF). Permanent tävlings-, tränings- eller test- bana för motorfordon är anmälningspliktig enligt samma förordning (30 kap. 3 § MPF). Med lovpliktig motorbana kan avses t.ex. motor- bana för bilindustrin.116 Bygglovsplikten för småbåtshamnar framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Det saknas i det plan- och byggrättsliga regelverket definition av småbåtshamn. Med lovpliktig småbåtshamn skulle dock kunna avses 112www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/campingplatser/, hämtad . 113Se MÖD:s dom i mål nr P 8335-15. 114www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/skjutbanor/, hämtad . 115Se regeringens beslut , M2002/1819/Hs/P. 1985/86:1, bilagedel, s. 286. t.ex. en småbåtshamn för en yrkesfiskare.117 Fritidsbåtar definieras vidare i lagen (2016:96) om fritidsbåtar och vattenskotrar som ”alla typer av vattenfarkoster, oavsett framdrivningssätt, vilka är avsedda för sport- och fritidsändamål och har en skrovlängd på 2,5–, med undantag av vattenskotrar” (3 §). Bygglov har i praxis inte ansetts krävas för enstaka bryggor.118 Vid ikraftträdandet av PBF framfördes dock att gränsen mellan bryggor som inte omfattas av krav på lov och lovpliktiga småbåtshamnar i praktiken är diffus och skapar osäkerhet.119 Som ovan nämnts omfattas hamnar för fritidsbåtar av MKB-direk- tivet (12b). Vissa hamnar omfattas också av tillstånds- respektive anmälningsplikt enligt miljöprövningsförordningen (24 kap. 1 och 2 §§ MPF). I anslutning till, och närmast som en integrerad del av, småbåts- hamnar återfinns ofta plats för vinteruppläggning av båtar. Dessa be- traktas normalt som upplag, vilka i sig kan omfattas av krav på lov (se avsnitt 4.5.10). Bygglovsplikten för friluftsbad framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. Att allmänheten utnyttjar en badstrand för bad ska inte i sig utlösa lov- plikt, men rensning, utfyllnad och anläggande av bryggor kan göra det. Åtgärderna sammantagna tillsammans med syftet med åtgärden ska beaktas.120 Bygglov krävs inte för enstaka bryggor121 (se dock avsnitt 4.5.7). En kioskbyggnad vid ett friluftsbad har krävt lov och ansetts planenlig inom ett område med en detaljplan för friluftsbad.122 En byggnad med en byggnadsarea vid badplats och med användningsområdet omklädning, toalett och mindre förråd var lovpliktig, men bedömdes utgöra en godtagbar mindre avvikelse.123 I sammanhanget kan nämnas att muddring och uppförande eller ändring av en anläggning (även t.ex. brygga) i ett vattenområde utgör 1985/86:1 Bilagedelen s. 286. 118Se RÅ 1993 ref. 2. 119Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 1985/86:1 s. 684. 121Se RÅ 1993 ref. 2. 122Se RÅ 1992 not. 123Se Kammarrätten i dom i mål nr 4736-2000. vattenverksamhet enligt 11 kap. 2 § och kräver tillstånd eller anmälan.124 Vår bild är att bygglov för friluftsbad ofta ges för i övrigt lovpliktiga åtgärder i ett sammanhang, utan hänvisning till anlägg- ningen som helhet. Exempelvis har i kommun beviljats bygg- och marklov för ”servicebyggnad, inhägnad, pooler samt utfyllnad” för det som är Strandängsbadet, ett område planlagt för friluftsända- mål och parkmark.125 Bygglovsplikten för golfbanor framgår av 6 kap. 1 § 1 PBF. I förarbetena nämns särskilt att golfbanor normalt kräver omfattande åtgärder i form av markarbeten.126 En driving-range om för träning av golfspel har be- dömts kräva bygglov127, medan en minigolfbana om cirka 400 kvadrat- meter inte gjort det.128 4.5.10Bygglovsplikt för upplag och materialgårdar Bygglovsplikten för upplag och materialgårdar framgår av 6 kap. 1 § 2 PBF. Lovplikt för virkes- eller annat upplag och materialgårdar infördes byggnadsstadgan, dock utan någon uttryck- lig definition. Av förarbetena kan dock utläsas att t.ex. en vedstapel eller ett måttligt förråd av byggnadsmaterial inför en förestående reparation som en villaägare la upp på sin tomt, inte skulle betraktas som ett upplag. Endast om upplaget var mera permanent eller om- fattande skulle det betraktas som ett upplag i lagens mening, exem- pelvis upplag av byggnadsmaterial eller kasserade bilar. Ett upplag fick vidare inte anordnas så att det orsakar brandfara eller risk för olycksfall och inte heller så att det skymmer sikten för trafiken eller för närboende, vanpryder omgivningen eller annars vållar olägenhet av betydelse. Grannarna skulle heller inte behöva tåla att områdets karaktär förändras, även om upplaget i och för sig hålls i vårdat 124Se MÖD 2011:22. 125Se i kommuns beslut (§ 2), dnr 1351/09-BLI. 1985/86:1 s. 684. 127Se RÅ 1999 ref. 39. 128Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 2833-15. skick.129 Försvarets och luftfartens intressen har också varit skäl för lovplikt för upplag och materialgårdar i tidigare lagstiftning.130 Vid införandet av ÄPBL bedömdes att lovplikten borde fortsätta ha samma omfattning. Av förarbetena framgår att uppläggning av foder, gödning och annat i samband med jordbruk inte var att be- trakta som upplag, liksom förråd av råvaror och dylikt i anslutning till en industri. Lovplikten torde endast föreligga när uppläggningen i någon mån är självständig i förhållande till annan verksamhet. Av förarbetena framgår vidare att ett antal äldre rättsfall rört lovplikt för bilkyrkogård, bensin- och bränsleförråd, vinteruppställning av viss omfattning av småbåtar samt uppställning av ett antal under en månad. I propositionen uttalades också att lov inte heller borde krävas för tillfälliga upplag för byggande eller underhåll av all- männa vägar. Som skäl för lovplikt angavs att upplag kan medföra ökad belastning på marken, varför prövningen även borde avse risken för skred och för sättningar som är skadliga för omgivningen.131 För upplag ansågs det även motiverat att ställa krav, inte bara på att de placeras och utformas med hänsyn till omgivningarna och för- hållandena på platsen, utan också på att de uppfyller vissa säkerhets- och brandkrav.132 I förarbetena till PBL problematiseras lovplikten för upplag i för- hållande till dess avgränsning, där upplag ”kan ses omfatta all slags lös egendom utomhus”.133 Med materialgård menas permanent anordning avsedd att utnytt- jas för inrättande av upplag. Vid införandet av ÄPBL ansågs material- gård som en annan slags anläggning än upplag och lovplikten omfat- tar således båda anläggningstyperna.134 Lovplikten har begränsats genom att tre undantag har införts (6 kap. 2 § PBF). Undantagen trädde i kraft efter förslag från i rapporten som kan undan- tas från krav på bygglov.135 Undantagen innebär för det första att det inte krävs bygglov för upplag eller materialgård som omfattas av undantag från krav på bygglov i en vägplan enligt väglagen eller i en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg (6 kap. 2 § första 1959:168 s. 138. 130Jfr 81 § byggnadslag, även prop. 1947:211 s. 129 f. 1985/86:1 s. 685. 1985/86 :1 s. 516. 2009/10:170 Del 1 s. 137. 1985/86:1 s. 684. 135Se som kan undantas från krav på bygglov (Rapport 2015:28). stycket 4 PBF). För det andra är bygglovsplikten begränsad genom att bygglov inte krävs för upplag och materialgårdar som är av liten omfattning i form av en eller flera containrar i omedelbar närhet till en pågående verksamhet inom ett industriområde och anläggningen inte placeras närmare gränsen än (6 kap. 2 § första stycket 5 PBF). Om de grannar som berörs medger det, får dock åtgärderna vidtas närmare gränsen än (6 kap. 2 § andra stycket PBF). För det tredje krävs det inte bygglov för upplag eller materialgård om det är fråga om högst två enheter i form av fritidsbåt, husvagn eller husbil som placeras i omedelbar närhet av ett en- eller två- bostadshus, är av säsongskaraktär, inte placeras närmare gränsen än och inte placeras i anslutning till en sådan byggnad eller inom ett sådant bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL (6 kap. 2 § första stycket 6 PBF). Även i detta fall gäller att om de grannar som berörs medger det, får åtgärderna vidtas närmare gränsen än (6 kap. 2 § andra stycket PBF). Lovpliktens omfattning för upplag och materialgårdar påverkas också av vad kommunen har bestämt i en detaljplan eller områdes- bestämmelser (6 kap. 2 § tredje stycket PBF). Termerna upplag och materialgård är inte definierade i PBL eller PBF. har uttalat att det ibland kan vara svårt att avgöra om ett byggnadsverk är en byggnad eller ett upplag. Ett exempel på detta är containrar. För att avgöra detta får ta reda på vad syftet är och hur den ska användas. Om människor kan uppehålla sig i en container och den är tänkt att användas till exempel som för- råd, är den förmodligen att se som en byggnad. Det som avgör om den är en byggnad är om den uppfyller kriterierna i definitionen av byggnad. Om syftet med containern däremot är att lagra till exempel material vid en industri eller avfall på en återvinningsstation är den förmodligen att se som ett upplag.136 En skrotningsverksamhet med skrotbilar, skrot och däck har i praxis ansetts vara ett upplag.137 Uppställning av 18 sopkärl till en bostadsrättsförening har ansetts som bygglovspliktigt upplag.138 Om en återvinningsstation är en byggnad eller inte brukar be- dömas mot bakgrund av användningssättet, utformningen och var- 136www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/upplag-och-materialgardar/, hämtad . 137Se MÖD 2016:15. 138Se MÖD:s dom i mål nr P 1290-16. aktigheten i användningen. Ett antal återvinningsbehållare har be- traktats som byggnader. En återvinningsstation torde alternativt kunna ses som ett upplag som omfattas av krav på bygglov.139 Vid införandet av PBF framfördes att många byggnadsnämnder anser att återvinningsstationer utgör lovpliktiga upplag och att detta borde tydliggöras för att undanröja tveksamheter. Som skäl för lov- plikt angavs att en lovprövning är lämplig för att finna en godtagbar placering, funktion och utseende.140 Det kan i sammanhanget nämnas att en återvinningsstation med sortering och mellanlagring av avfall också är miljöfarlig verksamhet enligt (9 kap. 1 § MB).141 För gemene man torde uppställning av fritidsbåt, husbil eller hus- vagn i begränsad omfattning i vanligt språkbruk ha en närmare kopp- ling till parkeringsplats utomhus (6 kap. 1 § 8 och 2 § första stycket 3 PBF). I samband med tillsyn av ovårdade tomter (8 kap. 15 § PBL) är olika typer av upplag normalt förekommande. Det kan vara ett antal skrotbilar, högar med däck, rivningsavfall, byggmaterialrester, träd- gårdsavfall, maskindelar och så vidare. Frågan om lovplikt för upplag inrymmer komplexiteten med mängden olika slags upplag i kombination med otydliga förarbeten, oklara undantag från lovplikten och en inte helt konsekvent praxis. Parallellt med detta har vi den prövning av upplag som ska ske genom bestämmelser i . Vissa åtgärder kan ha en betydande in- verkan på omgivningen, vissa andra påverkar i huvudsak endast när- miljön. Att termen upplag i vissa hänseenden kommit att få en inne- börd som skiljer sig från den gemene man ofta utgår från, är också problem. 4.5.11Bygglovsplikt för tunnlar och bergrum Bygglovsplikten för tunnlar och bergrum som inte är avsedda för väg, järnväg, tunnelbana, spårväg eller gruvdrift framgår av 6 kap. 1 § 3 PBF. Lovplikten motiverades i förarbetena till ÄPBL med att dessa anläggningar kan försvåra användningen av marken ovanför, leda till störningar på grundvattenbalansen, sättningsproblem för be- 139Se Kammarrätten i dom i mål nr 4514-08 (särskilt motivering). 140Se remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 141Se MÖD 2005:64. Byggande under mark angavs kunna vara t.ex. kommunikations- och försörjningstunnelnät samt bergrum för lagring av olja och naturgas.142 Undantaget för tunnelbana har motiverats med att åtgärden inte är vanligt förekommande och att dess omfattning är av sådant slag att det inte finns anledning att befara tekniskt bristfälligt utförande. En prövning av skulle därför endast medföra onödig byråkrati. Undantaget för gruvdriften har sin bakgrund i att det inte har ansetts som en realistisk uppgift för att pröva.143 Vid införandet av PBF framfördes som skäl för lovplikt för tunnlar att det är angeläget att samordna planeringen av tunnlar och stads- byggande, att inflytandet för kommunerna annars skulle minska, att räddningstjänstens arbete kunde försvåras samt att samrådsmöjlig- heten för allmänheten skulle begränsas. Vidare uppmärksammades att utan lovplikt blir heller inte detaljplanekravet tillämpligt. Det fram- fördes också att allt fler tunnlar och överdäckningar utformas med tanke på att de är en del i stadsmiljön och att de borde omfattas av kravet på god form, färg och materialverkan. Även tunnelmynningar ansågs ha stor landskapspåverkan.144 Genom PBF infördes dock ett undantag från denna lovplikt för väg- och järnvägstunnel. har uttalat att det ibland kan vara svårt att avgöra om en åtgärd under mark är en anläggning, i form av en tunnel eller ett berg- rum, eller om det är en byggnad.145 I praxis har en konstruktion som innebar att en väg täckts över med en metall- och träkonstruktion efter att ett schakt hade sprängts ut i berget för vägen inte ansetts vara en sådan tunnel som omfattas av krav på bygglov.146 4.5.12Bygglovsplikt för cisterner m.m. Bygglov krävs för fasta cisterner och andra fasta anläggningar för kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga och för varor som kan medföra brand eller andra olyckshändelser (6 kap. 1 § 4 PBF). byggnadsstadga ställdes krav på att bensinpumpar skulle uppfylla skäliga krav på prydlighet, vara lämpade på platsen, 1985/86:1 s. 686 f. och prop. 1993/94:178 s. 65. 1985/86:1 s. 687. 144Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 145www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/lov--byggande/anmalningsplikt/bygglov-for- anlaggningar/tunnlar-och-bergrum/, hämtad . 146Se Kammarrätten i dom i mål nr 2974-12. inte inverka menligt på stads- och landskapsbilden eller medföra brand- fara eller risk för olycksfall samt inte störa trafik eller närboende.147 Från lovplikten undantas en liten anläggning som är avsedd en- dast för en viss fastighets behov (6 kap. 2 § första stycket 1 PBF). Det kan exempelvis handla om en tank för oljeeldning i ett bostads- hus. Motsvarande undantag fanns i ÄPBL, dock inte med begräns- ningen liten (8 kap. 2 § andra stycket ÄPBL). Lovplikten för denna typ av anläggning är också beroende av vad kommunen har bestämt i en detaljplan eller områdesbestämmelser (6 kap. 2 § tredje stycket Vid införandet av PBF framfördes att lovplikten för cisterner bör gälla för förvaring även av andra vätskor än miljö- och brandfarliga då sådana cisterner har samma omgivningspåverkan.148 I praxis har två underjordiska cisterner som rymde ansetts omfattas av krav på lov.149 Även en cistern fylld med flytande kväve har ansetts omfattas av krav på lov.150 Avslutningsvis kan nämnas att förvaring av brandfarliga och ex- plosiva varor kräver tillstånd enligt lagen om brandfarliga och explo- siva varor (16 §). Även tillstånd enligt krävs vid viss om- fattning (20 kap. 1 § MPF). 4.5.13Bygglovsplikt för radio- eller telemaster och torn Bygglovsplikten för radio- eller telemaster och torn framgår av 6 kap. 1 § 5 PBF. Lovplikten för radio- och telemaster har i förarbetena till ÄPBL motiverats med att sådana ofta utgör framträdande inslag i stads- eller landskapsbilden och att även säkerhetsfrågor aktualiseras i samband med uppförandet av sådana anläggningar.151 krav på radioantenner omfattade prydlighet, om den var lämpad för platsen, inverkade menligt på stads- och landskapsbilden, medförde brandfara eller risk för olycksfall samt skymde sikt längs gata eller på annat sätt verkade störande för trafiken, annorstädes 147Jfr 52 § byggnadsstadga samt prop. 1959:168 s. 132. 148Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 149Se RÅ 1966 not. 150Se Mark- och miljödomstolen i dom i mål nr P 4150-13. 1985/86:1 s. 689 och 515 f. Jfr även 52 § byggnadsstadga samt prop. 1959:168 s. 132. eller för närboende.152 Mindre antenner och på tak bedömdes inte omfattas av lovplikt enligt ÄPBL.153 En liten radio- eller telemast eller ett litet torn som endast är av- sett för en viss fastighets behov är undantaget från kravet på bygglov (6 kap. 2 § första stycket 1 PBF). Vid införandet av PBF framfördes att även andra höga objekt som t.ex. skorstenar borde omfattas av lovplikt, liksom även andra typer av med samma omgivningspåverkan, t.ex. vindmätnings- resp. belysningsmaster. framkom förslag om att undanta under 20 meters höjd.154 Bakgrunden till lovplikten för torn är enligt förarbetena att rätts- läget för dessa anläggningar tidigare var oklart. föll tornen under lovplikten för byggnader, men lika ofta skedde ingen tillstånds- prövning alls. Med torn avses såväl vatten-, utsikts- och telekommuni- kationstorn, radartorn, flygplatstorn och fyrtorn. Till torn kan också räknas gruvlavar och kyltorn, t.ex. vid vissa kraftverk.155 Lovplikten för och torn är också beroende av vad kommu- nen har bestämt i en detaljplan eller områdesbestämmelser (6 kap. 2 § tredje stycket PBF). I praxis har en mast i fackverkskonstruktion för amatörradioantenner och som enbart skulle användas för den fastig- het den var placerad på, inte ansetts vara en sådan mindre anläggning som är undantagen från lovplikt.156 Att en mast har utformats som en flaggstång har inte haft betydelse för lovplikten.157 En vind- mätningsmast har vidare inte räknats som en radio- eller telemast eller torn och omfattades därför inte av krav på bygglov.158 Däremot har ett byggnadsverk i en skulpturpark, som av motpart beskrevs som ett utsiktstorn, bedömts lovpliktig.159 En trädkoja utan tak har inte ansetts omfattas av lovplikt vare sig som ett torn, plank eller byggnad. Konstruktionen var placerad på tre avkapade träd och på tre stöttor. Konstruktionens totala höjd var , golvet beläget över marken och väggarna . 152Jfr 52 § byggnadsstadga. 1985/86:1 s. 689. 154Jfr remissammanställning Plan- och byggförordning, dnr S2011/244/PBB, s. 65 ff. 1985/86:1 s. 689. 156Se Kammarrätten i dom i mål nr 3869-06. 157Se Kammarrätten i dom i mål nr 6953-03. 158Se Länsrätten i läns dom i mål nr 1444-07. 159Se MÖD:s dom i mål nr P 3542-16. tionen hade dock inte något tak.160 Motsatt utgång blev det för en liknande konstruktion med tak.161 Det krävs bygglov för vindkraftverk som är högre än över markytan, placeras på ett avstånd från gränsen som är mindre än kraftverkets höjd över marken, monteras fast på en byggnad eller har en vindturbin med en diameter som är större än (6 kap. 1 § 6 PBF). Bygglov krävs dock inte för ett vindkraftverk som om- fattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. (6 kap. 2 § första stycket 2 PBF). Vilka vindkraftverk som är tillståndspliktiga enligt 9 kap. regleras i 21 kap. miljöprövningsförordningen. Skäl för införande av lovplikt för vindkraftverken var bl.a. deras påverkan på omgivningen samt frågor kring deras konstruktion och placering. Undantaget är motiverat bl.a. utifrån att små anordningar placerade direkt på marken kan antas ha liten påverkan på omgiv- ningen. För att undvika påtagliga olägenheter för grannar vid exem- pelvis ett haveri, begränsades undantaget till att vindkraftverket be- höver placeras på ett sådant avstånd från tomtgränsen som minst motsvarar anläggningens högsta höjd över marken.