sou · H9B3101 · 2022-01-19 00:00:00 — I tidigare analysen uppskat- tades antal hushåll med bostadsbidrag öka . Under införandeåret antas dock bara halva denna ökning. Återbetalningar och tilläggsutbetalningar under införandeåret på- verkas inte eftersom dessa till helt övervägande del avser för lite eller för mycket utbetalat bidrag från tidigare (avstämda) år. väntas tilläggsutbetalningarna minska kraftigt eftersom dessa betalas ut i sin helhet direkt efter avstämningen. Återkrävda belopp däremot betalas gradvis in över räknat från det år avstämningen görs. För införandeåret antas därför tilläggsutbetalningar och åter- betalningar bli som i prognos: 205 respektive . 2025 väntas tilläggsutbetalningarna falla kraftigt till medan återbetalningarna beräknas bli . Utredningen beräknar därför att statens anslagsutgift för bostadsbidrag blir , vilket bara är högre än 2025 beräknas anslagsutgiften bli dryga högre än referensalternativet, motsvarande högre. För att få en uppfattning om hur förvaltningskostnaden för bostads- bidrag kan tänkas påverkas av förslaget har utredningen utgått från verktyg för produktionskalkyl för att uppskatta hur mycket resursbehovet, mätt i årsarbetskrafter, skulle öka. För- ändringsfaktorn från denna uppskattning appliceras sedan på den del av förvaltningskostnaden som utgör den egentliga ”ärendeproduk- tionen”. Till detta läggs sedan övriga delar av förvaltningskostnaderna, till exempel avskrivningskostnaderna för de extra it-investeringar som blir nödvändiga om utredningens förslag realiseras. Ökade kostnader för ärendeproduktion Eftersom fler hushåll antas söka bostadsbidrag på grund av minskad risk för återbetalningsskyldighet kommer troligen kostnader för ärendeproduktionen att öka. Skattningen av hur mörker- talet kan tänkas påverkas av förslaget är att det kommer att till- komma fler bostadsbidragsärenden . försvinner den absoluta merparten av den ärendehantering som görs i samband med avstämning mot beslut om slutlig skatt, vilket uppgår till knappt 4 årsarbetare. De hushåll som har någon inkomst av näringsverksamhet kommer dock fortsättningsvis handläggas enligt nu gällande regelverk, varför en viss del av ärendehanteringen kring avstämningen således kommer att kvarstå. En del moment i handläggningen av bostadsbidragsärenden bör rimligen förenklas eller försvinna helt. En maskinellt inhämtad arbets- givardeklaration med uppgift om löneinkomst bör inte behöva kon- trolleras alls till exempel. Vissa ärendetyper blir troligen betydligt vanligare än i dagens hand- läggning. I det föreslagna regelverket kommer ett nytt beslut om slut- ligt bostadsbidrag tas . Merparten av denna volymökning bör dock kunna beslutas maskinellt. Baserat på en beräkning i produktionskalkyl uppskattar utredningen att resursbehovet – uttryckt i årsarbetare – för ärendeproduktionen av bostadsbidrag skulle öka med utredningens förslag8. Den ökade volymen ärenden förklaras huvudsakligen av fler hushåll med bostadsbidrag (+17,en- ligt tidigare analys) om fler vågar söka på grund av minskad risk för att bli återbetalningsskyldig. Ökningen balanseras dock till viss del av att vissa moment tar eller försvinner helt samt ett minskat resursbehov på 3 årsarbetskrafter kopplat till avstämningen. 2019 lades cirka 359 årsarbetskrafter på bostadsbidrag9. En ökning med 10 pro- cent skulle innebära runt 395 årsarbetskrafter, en ökning med 36 års- arbetskrafter. Med en kostnad per årsarbetskraft på skulle det innebära ökad förvaltnings- kostnad för bostadsbidrag (exklusive ökade it-kostnader). En ökad automatisering av handläggningen skulle förstås minska kostnaderna för ärendeproduktionen. I sin skrivelse ”Ett moderniserat bostadsbidrag” anger att en automatiseringsgrad på blir möjlig med ett bostadsbidrag som an- vänder arbetsgivardeklarationerna. Utredningen anser att en ökad auto- matiseringsgrad går att nå oavsett om månadsuppgifter används eller inte. Om en sökande anmäler inkomstuppgifter via webgränssnitt, och dessa uppgifter kan läsas in i ett it-baserat besluts- stöd maskinellt, leder också det till en ökad automatisering. I dagens system måste sådana anmälda uppgifter knappas in manuellt av hand- läggare, från inhämtade uppgifter via webgränssnitt eller blankett, till beslutsstödet. Det arbetsgivardeklarationerna bidrar med är att viss del av inkomst av tjänst kan hämtas från i stället för att sökande ska anmäla uppgiften. Rimligen leder överföringen av upp- gifter som arbetsgivare rapporterat in till till ytterligare möjligheter till automatisering. Enligt utredningens mening bör där- för en del av eventuella besparingar i förvaltningskostnaden för bo- stadsbidrag tack vare högre automatisering, hänföras till användandet av arbetsgivardeklarationerna. Det är dock svårt att avgöra hur stor del som beror på detta och utredningen har därför avstått från att beakta besparingar till följd av automatisering som en del av förslaget. 8Beräkningen av det förändrade resursbehovet gjordes genom att samtliga ärendevolymer ökades samt att tidsåtgången i moment 3.6 ”Hämta, granska och värdera inkomstupp- gifter” minskades . 9Taget från analysunderlag gällande produktivitet från med utfall . Ett regelverk med månatliga omräkningar av bidragsbelopp och beslut om ”slutligt” bostadsbidrag bedöms kunna hanteras i de it- system som redan håller på att flytta över hand- läggningen till. Det bedöms alltså inte nödvändigt att bygga ett helt nytt it-stöd med anledning av utredningens förslag. Försäkringskas- sans bedömning av den extra it-utvecklingskostnad som kan komma att krävas för att det nya it-stödet ska kunna hantera månatliga om- räkningar och beslut uppskattas till storleksordningen 20–30 miljo- ner kronor. Eftersom dessa utvecklingsprojekt lånefinansieras så be- lastar avskrivningskostnaden förvaltningsanslaget. tillämpar 5-årig avskrivning av dessa typer av investeringar vilket, om man antar att den extra it-utveckling som behövs uppgår till 25 mil- joner kronor, innebär en extra it-kostnad på förvaltningsanslaget på –2028. I det föreslagna regelverket antas löpande kontroller av pågående ärenden spela betydligt större roll än i dagens system som bygger mycket på de årliga avstämningarna. planerar redan att implementera mer av maskinella – ev. riktade riskprofilbaserade –kontroller av pågående bostadsbidragsärenden i syfte att undvika för mycket eller för lite utbetalt preliminärt bidrag. Månadsuppgifterna från – som har tillgång till planeras att användas i de kontrollerna. Utredningen bedömer därför att det inte tillkommer särskilt mycket extra it-utvecklingskostnad för kontrollsystem på grund av ett månadsbaserat bostadsbidrag. Om antal verkställighetsmål gällande betalningsskyldighet för under- hållsstöd som överlämnas till blir lägre än skulle det motsvara cirka 40 000 färre mål. Applicerat på styckkostnad för verkställighetsmål – /mål – uppskattar utredningen att kost- naderna för hantering av denna typ av mål potentiellt skulle kunna minska med . Hänsyn har då tagits till att endast mål som inte preskriberas ingår i under- laget för beräkning av styckkostnad samt att mål avseende under- hållsstöd är en mycket vanlig ärendetyp där styckkostnaden per mål i genomsnitt är betydligt lägre än andra måltyper. Om antal ärenden gällande fordran på för mycket utbetalt bo- stadsbidrag minskar kraftigt kommer det också innebära ett mindre antal skuldärenden avseende återkrav av bostadsbidrag som lämnas till . lämnas cirka 1 700 mål för betalningsföreläggande och cirka 1 000 mål för verkställighet. Krono- fogdemyndighetens styckkostnad för betalningsföreläggande är per ärende och för verkställighet per mål. Detta skulle sammantaget innebära i minskade administrativa kostnader för gällande ären- den för fordran avseende återkrav av bostadsbidrag. Uppskattningarna ovan måste tas med försiktighet då en minsk- ning av antalet mål avseende underhållsstöd eller bostadsbidrag i sig troligen inte kommer att leda till en motsvarande minskning av an- talet gäldenärer som ändå måste utreda – på grund av förekomst av andra verkställighetsmål. Åandra sidan kommer utredningens förslag leda till varierande belopp både avseende underhållsstöd och bostadsbidrag vilket kom- mer att påverka hanteringen vid beräkning av förbehållsbelopp inför löneutmätningsbeslut eller skuldsanering. Inom löneutmätning och skuldsanering gäller även att måste utreda och hantera nya uppgifter eller begärda omräkningar eller ompröv- ningar från gäldenären. Utredningens förslag kan väntas leda till ett ökat behov av sådana omräkningar eller omprövningar vilket kommer att göra hanteringen av dessa arbetsuppgifter mer resurskrävande. Sammantaget finns det därför anledning att anta att förändringen ipraktiken inte leder till så stora besparingar för Kronofogdemyn- digheten. För att finansiera kostnadsökningen för främst bostadsbidrag före- slår utredningen att flerbarnstillägget avseende det andra barnet tas bort. Fördelningsprofilen för denna del av flerbarnstillägget är rela- tivt centrerad till mitten av inkomstfördelningen (figur 9.12). Detta innebär att borttagandet minskar disponibel inkomst mest i de mittersta decilerna. De samlade fördelningspolitiska konsekvenserna av utredningens förslag gällande månatliga omräkningar av bidragsgrundande inkomst respektive betalningsgrundande inkomst bedöms bli små. Disponi- bel inkomst minskar något i genomsnitt bland de hushåll som berörs av förslagen (tabell 9.12) vilket förklaras av att nettoeffekten av för- slagen är 1.ett slopat flerbarnstillägg för andra barnet, 2.i genomsnitt en viss ökning av betalningsbelopp bland bidrags- skyldiga 3.ett större antal hushåll som väntas söka och få bostadsbidrag när risken att bli återbetalningsskyldiga minskar kraftigt. Bidragsskyldiga föräldrars betalningsbelopp blir i genomsnitt något högre med förslaget eftersom en mer aktuell inkomst används i be- räkningen. Boföräldrar får samma underhållsstöd som tidigare så för dessa är det bara flerbarnstillägget som minskar disponibel inkomst och för vissa ett tillkommande bostadsbidrag. Tabell 9.12 Förändring i disponibel inkomst på grund av utredningens förslag –bland de hushåll som påverkas av förslaget Med uppdelning på olika deciler för ekonomisk standard disponibel inkomst (kr/år) Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Förslaget gällande månatlig omräkning av bidragsgrundande inkomst till bostadsbidrag väntas innebära små förändringar i genomsnitt rela- tivt dagens slutliga bostadsbidrag. Däremot kan det bli skillnader på hushållsnivå. För hushåll som har mycket låg inkomst och som får lägre bostadsbidrag eller högre betalningsbelopp balanseras inkomst- minskningen av högre ekonomiskt bistånd. Förslagens påverkan på andel barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard totalt sett är försumbar: i simuleringen ökar an- delen , från . Figur 9.12 Flerbarnstilläggets fördelningsprofil Andel av totalt utbetalat till olika deciler ekonomisk standard Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Utredningen har gjort en beräkning av den samlade effekten på sta- tens utgifter om utredningens förslag realiseras från och med före- slaget införandeår (2024) till 2028. ligger prognos till grund för anslags- utgifterna för underhållsstödet och bostadsbidrag. Anslagsutgiften för flerbarnstillägget är beräknad från en körning av FASIT 2019 (v4) på STAR-urvalet avseende prognosår 2024. Utredningen har inte gjort egna långsiktiga prognoser för anslagsutgifterna förbi 2025 utan an- vänder samma värden som det senaste prognosåret (2025 för bo- stadsbidrag och underhållsstöd) och 2024 för flerbarnstillägg. I kalkylen har separerats vilka som berörs av förslagen, förslags- populationen, och vilka som inte berörs (de med näringsinkomster). I kalkylen antas preliminärt bostadsbidrag öka jämfört med referensalternativet, men först . Under införandeåret antas ökningen bara vara hälften av detta. Dessutom antas preliminärt ut- betalat bostadsbidrag minska . Detta beror på att preli- minärt bidrag kommer ligga närmare det slutliga bostadsbidraget med regeländringen. Återkrav och tilläggsutbetalningar antas minska kraftigt (cirka ) för förslagspopulationen, men medan tilläggsutbetal- ningarna minskar kraftigt redan året efter införandeåret, minskar återbetalningarna bara gradvis . Detta beror på att skulder för bostadsbidrag betalas av i en viss takt.10 Tabell 9.13 Statsfinansiell kalkyl för utredningens förslag och referensalternativ åren 2024 (införandeår) till 2028 – återbetalat inkl. kvittningar – Inbetalt bidragsskyldiga US 10Cirka återbetalas under avstämningen sker, under nästföljande år osv. – Fordrings/återkravshantering – återbetalat inkl. kvittningar – Inbetalt bidragsskyldiga US Skillnad förslag – referensalternativ – återbetalat inkl. kvittningar – Inbetalt bidragsskyldiga US – Fordrings/återkravshantering Källa: Utredningens beräkningar baserade på analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). 9.6.1Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Skillnader i konsekvenser för bidragsskyldiga kvinnor och män Eftersom män utgör en majoritet av de bidragsskyldiga föräldrarna () får förslaget om månatlig omräkning av betalnings- belopp konsekvenser för fler män än för kvinnor. små direkta effekter på boföräldrars ekonomi. I de fall utfyllnads- bidrag betalas ut kan även det förändras om den bidragsskyldiga för- äldern får ett förändrat (fiktivt) betalningsbelopp. Boförälderns eko- nomi ska dock inte påverkas eftersom reglerna om utfyllnadsbidrag förutsätter att det belopp som boföräldern får från den bidragsskyl- diga föräldern tillsammans med utfyllnadsbidraget alltid ska motsvara (minst) det som annars skulle ha betalats ut i fullt underhållsstöd. I genomsnitt fick bidragsskyldiga kvinnor högre betalningsbelopp (+14,) med förslaget medan män fick högre (+8,) betalningsbelopp (tabell 9.14). I genomsnitt är frånlevande pappor i utgångsläget bidragsskyldiga för fler barn än bidragsskyldiga mammor och har också ett högre sammanlagt betalningsbelopp. I figur 9.13 nedan illustreras den kumu- lativa fördelningen av bidragsskyldiga föräldrar och förändring i be- talningsbelopp i simuleringen av det föreslagna regelverket. Ungefär lika stor andel () bland både kvinnor och män får oförändrat betalningsbelopp med förslaget. Andelen som får minst högre betalningsbelopp med förslaget är någon enstaka procent högre bland män. Tabell 9.14 Betalningsbelopp bland bidragsskyldiga kvinnor respektive män Enbart bidragsskyldiga som berörs av förslagen. person och år (kr) belopp (%) belopp (%) Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Figur 9.13 Förändring i bidragsskyldigas betalningsbelopp bland kvinnor respektive män Andel bidragsskyldiga (y-axeln) som får högst x kronor förändrat betalningsbelopp per kalendermånad med förslaget. Enbart bidragsskyldiga som berörs av förslagen. Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). Konsekvenser för jämställdheten av förslaget om nytt bostadsbidrag Eftersom kvinnor utgör en majoritet av hushållen med bostads- bidrag med ensamstående sökande, är det fler kvinnor än män i denna hushållsgrupp som påverkas av förslaget. Men tittar man på hur bi- dragsbeloppen förändras med förslaget är det små skillnader mellan kvinnor och män. Skillnaderna ligger snarare mellan om hushållet har ensamstående eller sammanboende sökande. Figur 9.14 Förändring i bostadsbidragsbelopp (förslag – slutligt) bland kvinnor och män Hur stor andel (y-värdet) av de mottagande fick högst x kronor i förändrat bidragsbelopp . Beräkning avser mottagarpopulationen 2019 Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). I figur 9.14 nedan illustreras hur bidragsbeloppen förändrades med den föreslagna månadsbaserade bidragsmodellen för fyra olika grup- per hushåll med bostadsbidrag: ensamstående kvinnor, ensamstående män, sammanboende kvinnor och sammanboende män. Diagram- men är kumulativa fördelningsdiagram där en punkt på kurvan visar hur stor andel av de mottagande (y-värdet) som fick högst x kronor (x-värdet) i förändrat bidragsbelopp . I diagrammen finns också linjer dragna som markerar på y-axeln respektive förändrat bidragsbelopp på x-axeln. Det är mycket små skill- nader mellan kvinnor och män i hur bidragsbeloppet förändras. I alla 4 grupper är skillnaden mellan könen vad avser medianförändringen (tabell 9.15). Även när det gäller de som fick större förändring i bidragsbelopp är skillnaderna mellan kvinnor och män små. av de ensamstående männen fick mer i bidrag . Bland ensamstående kvinnor var motsvarande andel . Tabell 9.15 Median, samt för förändring i bidragsbelopp Beräknat på mottagarpopulationen 2019 Källa: analysdatabas , uppgifter från arbetsgivardeklarationer samt uppgifter från FASIT/(SCB). 9.6.2Konsekvenser för incitamenten till arbete Både bostadsbidrag och betalningsskyldighet för underhållsstöd på- verkar de ekonomiska incitamenten till förvärvsarbete. Om ett hus- håll som har bostadsbidrag ökar sin löneinkomst kan bidraget komma att minskas så att hela löneökningen inte kommer hushållet tillgodo. Marginaleffekten mäter just detta: hur stor andel av en bruttolöne- ökning som individen eller hushållet inte får behålla på grund av höjd skatt och/eller sänkta bidrag. Utredningens förslag innebär en betydligt snabbare återkoppling mellan en inkomstförändring och storleken på betalningsbelopp jäm- fört med . Med dagens regelverk får inkomstökningen genom- slag i högre betalningsbelopp först när beslut om slutlig skatt avse- ende inkomståret fattats. Med förslaget kan det få genomslag . Men sättet att beräkna betalningsbeloppets storlek – givet en viss betalningsgrundande inkomst – är samma i förslaget som . Marginaleffekterna av bostadsbidrag och betalningsskyldighet för underhållsstöd kan alltså sägas vara i stort sett samma i förslaget som med dagens regelverk, men effekten ligger närmare med för- slaget. Utredningen har inte gjort någon kvantitativ värdering av denna skillnad. 9.6.3Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningen anser, med stöd av att redan nu en- ligt ifrågavarande bestämmelse medges direktåtkomst till samma slags uppgifter, att den föreslagna rätten till direktåtkomst till arbetsgivar- deklarationer på individnivå inte innebär ett otillbörligt eller opropor- tionerligt ingrepp i enskildas integritetsskydd. 9.6.4Konsekvenser av minskad skuldsättning Att vara överskuldsatt har en tydlig samvariation och möjligen kausal påverkan på fysisk och psykisk ohälsa11. Människor med stora skuld- problem har betydligt högre prevalens vad gäller bland annat hjärt- och kärlsjukdom, diabetes, högt blodtryck, depression och ångest. Att vara överskuldsatt är också förknippat med betydligt högre suicid- risk än normalpopulationen12. Med överskuldsatt menas här att skuldbördan blivit så stor att gäldenären inte klarar sina ekonomiska åtaganden. Förutom det individuella lidande som ekonomisk stress orsakar, medför överskuldsättning också stora samhällsekonomiska konse- kvenser, främst genom produktionsbortfall, ökade sjukvårdskostnader och ökade ersättningar från trygghetssystemen. I en studie, där antal överskuldsatta individer i antas vara ungefär 400 000, beräk- nas de samlade kostnaderna för de tre områdena ovan för denna grupp överstiga årligen13. Det är dock oklart hur mycket av denna kostnad som egentligen kan hänföras till själva överskuld- 11Ahlström R., ”2014:16 Överskuldsättning och ohälsa”, , 2014. 12Yerko , “Financial indebtedness and suicide: A 1-year follow-up study of a population registered at the Swedish Enforcement Authority”, 1–9, 2021. 13Ahlström R., ”RiR 2015:14 Överskuldsättningens kostnader”, 2015. sättningen i sig och hur stor del som har andra bakomliggande orsaker. Men om kostnaden per överskuldsatt och år skulle vara (200 mil- jarder kronor)/(400 000 individer) = /individ, skulle 1 500 färre ärenden gällande bostadsbidrag14 som lämnas över till Kronofogden kunna innebära en samhällsbesparing på . Det finns studier som pekar på att överskuldsättning innebär högre risk att barnen i hushållet utvecklar psykiska besvär15. Ett minskat antal hushåll med skulder från bostadsbidrag och/eller bidragsskyl- dighet för underhållsstöd bör därför ha positiva effekter även på barns hälsa och välbefinnande. Överskuldsättning verkar också på- verka risken för uppkomsten av negativa relationer mellan barn och föräldrar, hög skolfrånvaro och svaga insatser i skolan16. Det föreslagna regelverket för beräkning av bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag minskar på ett sätt möjligheten till ett medvetet överutnyttjande av bidraget. Möjligheten att medvetet uppge en för låg inkomst i de preliminära besluten blir betydligt mindre med för- slaget. Åandra sidan öppnar förslaget upp en delvis ny möjlighet till överutnyttjande av slutligt bidrag. Genom att anmäla en ojämnare fördelning över ramtidens av vissa inkomster – kan den sökande under vissa förutsättningar få ett högre bidragsbelopp. Ett exempel kan vara en sökande som får lön från ett eget aktiebolag och som har en inkomst som de facto är helt jämnt fördelad över måna- derna och är på sådan nivå att bostadsbidraget blir precis avräknat. Det kan också handla om en person som har andra inkomster än så- 14Baserat på uppskattning att återkravsvolymen för bostadsbidrag minskar och Kronofogdens volymer gällande bostadsbidrag , cirka 2 700 ärenden. Vi antar att ungefär 40procent bara har skulder för bostadsbidrag. 15Murali, V., & Oyebode, F. (2004). Poverty, social inequality and mental health. Advances in Psychiatric Treatment, 10, 216–224. 16Gutman, L. M., & Eccles, J. (2002). The academic achievement of African-American students during early adolescence: An examination of multiple risk, promotive, and protective factors. , 30, 367–468. dana som redovisas i arbetsgivardeklarationer. I en trängd ekonomisk situation kan den sökande genom att anmäla en omfördelad inkomst ändå få ett visst bidrag. Hen kan till exempel anmäla en omfördelad inkomst där inkomsten från en eller i ramtiden till en framtida månad som ligger i samma inkomstår. Denna omfördelning kan inte upptäckas vare sig i kontrolluppgifter från eller i inkomstdeklarationen. Utredningen saknar möjlighet att utvärdera i storleken på ovan- stående risk. Det finns inga månadsuppgifter för övriga inkomst- delar och för den som får lön från ett eget aktiebolag så finns det inget som hindrar, eller är otillåtet med, att fördela inkomsten över ett inkomstår. 10.1Förslaget till lag om ändring i I bestämmelsen anges på vilket sätt en förälder fullgör sin under- hållsskyldighet när underhållsstöd lämnas till barnet enligt social- försäkringsbalken, förkortad SFB. Paragrafen kompletteras med hän- visning till nya 19 a kap. SFB. 10.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras vilka förmåner som är bosättningsbaserade. Tredje och sjuttonde punkterna kompletteras med hänvisning till det nya 19 a kap. respektive 98 a kap. Paragrafen upplyser om innehållet i kapitlet. Andra stycket tredje strecksatsen kompletteras med hänvisning till det nya 19 a kap. I bestämmelsen anges med vilka belopp flerbarnstillägget lämnas. Ändringarna är föranledda av att flerbarnstillägget för två barn av- skaffas. Övervägandena finns i avsnitt 8.9. Paragrafen upplyser om innehållet i underavdelningen. Paragrafen kompletteras med en ny tredje strecksats som lyder ”bidragsskyldiga som har överskott i inkomstslaget näringsverksamhet i 19 a kap.” Kompletteringen är föranledd av det nya 19 a kap. Paragrafen upplyser om innehållet i 18 kap. Andra stycket sjätte streck- satsen ändras på så sätt att ordet ”jämkning” byts ut mot ordet ”justering”.