sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Den första delen innehåller allmänna bestämmelser om tillämpningsområde och definitioner. Den andra delen innehåller bestämmelser om tomter och dess bebyggande. Den tredje delen innehåller detaljerade bestämmelser med krav på gestalt- ning, byggprodukter, brandsäkerhet etc. Den fjärde delen innehåller bestämmelser om uppfyllande av olika ansvar och skyldigheter för byggherrar, byggledare m.fl. parter i byggprocessen. Den femte delen innehåller bestämmelser om förfarandet hos byggtillsynsmyndigheten. Den avslutande sjätte delen innehåller övergångsbestämmelser och bestämmelser om brott mot regelverket. 75https://mrluudistus.fi/sv/, hämtad . 76www.gesetze-im-internet.de/bbaug/BauGB.pdf, hämtad . 77www.gesetze-im-internet.de/baunvo/BauNVO.pdf, hämtad . 78www.bauministerkonferenz.de/lbo/VTMB102.pdf, hämtad . 79Jfr § 86 i mallbyggföreskriften. Bestämmelserna i mallbyggföreskriften är tillämpliga på Bauliche Anlage (bygganläggningar), byggprodukter och tomter. Bestämmel- serna är inte tillämpliga på anläggningar som enbart är tillbehör till allmänna kommunikationer; ledningar för vatten, avlopp och värme; kranar samt stånd vid mässor och utställningar (§ 1). I § 2 finns definitioner av vissa termer. Termen bygganläggning definieras som anläggning som är förbunden med marken och till- verkad av byggprodukter men även genom en uppräkning av vissa särskilda konstruktioner så som exempelvis campingplatser, parker- ingsplatser och idrottsanläggningar. En byggnad definieras som en självständigt användbar övertäckt bygganläggning som människor kan vistas i och som är lämplig eller avsedd för att skydda människor, djur eller saker. Byggnader delas in i fem olika klasser, utifrån höjd, antal bostäder, yta och användningsområde. Hur höjden och våning ska beräknas beskrivs också. Det finns också en definition av special- konstruktioner genom en uppräkning av konstruktioner såsom t.ex. höghus, skolor och sjukhus. Enligt det tyska departement som ansvarar för byggregelverket80 är det de federala myndigheterna som ansvarar för hur de lokalt väljer att undanta åtgärder från krav på lov, även om det i mallbygg- föreskrifterna finns några typer av undantag. Det finns också ett för- enklat förfarande för vissa åtgärder. innefattar både utformningskrav och tekniska krav på byggande. Gestaltningsmässigt ska bygganläggningarna ha lämplig form, storlek, material och färg. De får inte verunstalten (jfr förvanska/vanställa) gatu-, ort- eller landskapsbilden. Särskilda regler finns för utomhusreklam och byggplatsers anordnande (§ 10–11). Be- stämmelserna innehåller också detaljerade byggtekniska krav avse- ende exempelvis konstruktion (§ 12), brandsäkerhet (§ 14), buller (§ 15) och trafiksäkerhet (§ 16). Regelverket innehåller också krav på avstånd mellan byggnader och tomtgräns (§ 6). 80Enkätsvar fråga 3, 4 och 5. Huvudregeln är att Baugenehmigung (byggtillstånd) krävs för upp- förande, ändring och ändrad användning av bygganläggning (§ 59). Från huvudregeln finns ett stort antal undantag. Undantagen är upp- delade beroende på om fråga är om byggnad eller annan bygganlägg- ning respektive på om åtgärden vidtas inom eller utanför planlagt område. Ett allmänt undantag från krav på tillstånd gäller för åtgär- der som kräver tillstånd enligt annan lag (§ 60). För byggnader gäller följande undantag från krav på tillstånd. Inom planlagt område görs undantag för envåningsbyggnader på max samt garage och täckta parkeringsplatser på med en maximal höjd av . I övrigt finns undantag för byggnader utan värmesystem med en maximal höjd av och en maximal bruttoarea av som ingår i jord- eller skogsbruk och som är avsedd för förvaring av ut- rustning eller för tillfälligt skydd av djur; för växthus med en maxi- mal höjd av , maximal bruttoarea och som ingår i jordbruk; för sådana vindskydd som behövs vid håll- platser för kollektivtrafik respektive för skoltransport; för stugor vid vandringsleder som är allmänt tillgängliga och som inte innehåller någon lounge; för skärmtak över terrasser på maximalt 30 kvadrat- meter och ett djup på maximalt ; för lusthus i mindre träd- gårdsanläggningar och för fritidshus i fritidshusområden. För anläggningar som inte är byggnader gäller exempelvis följande undantag från huvudregeln om krav på byggtillstånd: solenergi- system i och på tak- och ytterväggar på byggnad (dock ej på höghus); fristående solenergianläggningar med en höjd på maximalt och längd på maximalt ; vindkraftverk med en höjd av maxi- malt utanför bostadsområden; vissa och antenner; murar (inklusive stödmurar) och staket med en höjd på maximalt inom planlagt område; öppna staket i jord- och skogsbruk; pooler inklusive tak på maximalt inom planlagt område; rutschkanor med en höjd på maximalt ; lekplatser samt cykelparkeringar på (§ 61). Detaljerings- graden på undantagen är mycket hög och omfattar även exempelvis varuautomater, markiser, fönsterluckor, pergolor, mattpiskställningar samt minnesmärken och konstverk på (§ 61). För åtgärder på bygganläggningar som inte är specialkonstruk- tioner kan ytterligare undantag från byggtillstånd föreskrivas (§ 62). För att få byggtillstånd krävs att åtgärden överensstämmer med kraven i den federala lagen, i förbundsstatens byggföreskrifter och i andra relevanta offentligrättsliga bestämmelser (§ 63). Åtgärdens miljökonsekvenser behöver fastställas, beskrivas och utvärderas i en miljökonsekvensbedömning i enlighet med särskilda bestämmelser (§ 72). kan tillåta vissa avvikelser från reglerade krav om syftet med kraven uppfylls och hänsyn kan tas till allmänt skyddade granneintressen (§ 67). Handläggning av ansökan om tillstånd innehåller särskilda behörighetskrav för den som ansöker om tillstånd (§ 65). Ansökan behöver göras skriftligen och undertecknas av byggherren, fastighetsägaren och den som är behörig att skriva ansökan (§ 68). Särskilda byggnadstekniska bevis på anläggningens stabilitet, brandsäkerhet, buller och vibrationer be- höver bifogas ansökan (§ 66). Om ansökan avser åtgärd som inte är i överensstämmelse med författningsreglerade krav eller plan behöver ansökan om detta göras separat och motiveras (§ 67). samråder med berörda organ inom och utanför kommunen. För att synpunkter ska kunna beaktas i tillståndsprocessen krävs att de har inkommit till byggnadstillsyns- myndigheten inom en månad från det att yttrande begärts (§ 68). Om ansökan om tillstånd är ofullständig eller innehåller väsent- liga brister ber byggnadstillsynsmyndigeten byggherren att avhjälpa dessa inom en rimlig tid. Om ansökan ändå inte korrigeras anses ansökan vara återkallad (§ 69). Innan byggnadstillsynsmyndigheten kan göra avsteg från krav på åtgärd behöver ägarna till grannfastigheterna meddelas om avsteget innebär att ett offentligrättsligt skyddat granneintresse kan komma att påverkas (§ 70). Detta behövs dock inte om de grannar som ska meddelas har undertecknat ansökningshandlingarna. Om grannarna inte godkänner åtgärden ska beslutet om tillstånd skickas till dem. Om det finns mer än 20 grannar räcker det med ett offentligt till- kännagivande av tillståndsbeslutet. Tillståndsbeslutet måste vara skriftligt, men behöver endast moti- veras om det innehåller avvikelser som påverkar grannarnas författ- ningsskyddade intressen och grannarna inte har godkänt avvikelserna (§ 72). Byggtillståndet kan förenas med krav, villkor, förbehåll och tids- begränsning. Byggnadsarbeten får påbörjas först när byggherren erhållit bygg- tillståndet, särskilt certifikat avseende miljöbedömning samt Bau- beginnsanzeige (jfr startbesked) från byggnadstillsynsmyndigheten. Om byggarbetet avbryts behöver bygg- meddela byggnadstillsynsmyndigheten om byggnadsarbetenas återupptagande minst i förväg genom en anmälan. Bygg- tillståndet löper ut om åtgärden inte har påbörjats eller om byggandet avbrutits (§ 73). Ett Teilbaugenehmigung (delvis byggtillstånd) kan ges efter an- sökan om att få påbörja grävarbeten eller byggande av del av kon- struktion (§ 74). Om byggherren begär det måste ett Vorbescheid (jfr förhands- besked) fattas i enskilda frågor som rör byggprojektet (§ 75). Genehmigung Fliegender Bauten (tillfälligt byggtillstånd) kan ges för anläggningar som är lämpliga att upprepa och demon- tera på olika platser (§ 76). Efter ansökan kan det tillfälliga tillståndet förlängas med i taget. Rätten till domstolsprövning regleras genom konstitutionen. Århuskonventionen har genomförts i nationell lagstiftning genom lagen om miljöinformation, miljööverklagarlagen och lagen om offent- lig deltagande som innehåller ytterligare ändringar av andra rätts- akter som till exempel lagen om bedömning av miljökonsekvenser. Nedslag i två förbundsstaters byggföreskrifter Vid en jämförelse mellan och två förbundsstaters byggföreskrifter framkommer vissa skillnader. Vi har valt att studera byggföreskrif- terna i respektive Nordrhein-Westfalen81. Vid definition av termen bygganläggning har man i valt att följa förslaget i mallbyggföreskriften, medan man i valt en snävare definition. I omfattar de allmänna kraven frågor om hänsyn till arki- tektur och i de preciserade kraven på gestaltning förbjuder störande annonsansamlingar. har ingen regel om arkitektur i de allmänna kraven, men i det preciserade kravet på gestaltning återfinns krav på anpassning till omgivningen och hänsyn till den omgivande miljöns bevaransvärda egenart. Även lovplikten och undantag från den har olika utformning i respektive . I vår studie av de tre ländernas regelverk har vi noterat både ett antal likheter och ett antal skillnader jämfört med det svenska regelverket. Några intressanta jämförelser anges nedan. De skillnader som vi sär- skilt beaktat redovisas i våra överväganden i kapitel 7. Vi kan konstatera att alla länder har någon form av huvudregel om att tillstånd krävs för att uppföra nya byggnader och anläggningar. I alla länder finns också olika åtgärder som inte omfattas av till- ståndsplikten. I anges sådana åtgärder, på sätt som i , i form av undantag. I krävs exempelvis inte lov för plank som är . I finns också, precis som i , undantag för komplementbyggnader samt för byggnadsverk för jord- bruk, skogsbruk och rennäring. Även har en omfattande lista med undantag från krav på tillstånd, exempelvis för envånings- byggnader med en yta om . Detta undantag liknar således det svenska undantaget för friggebod. Den tyska lilla envåningsbyggnaden får dock uppföras överallt förutom i område som inte är planlagt. I finns också ett undantag från krav 81Utifrån urval gjort i enkätsvar från . : /Content/ Document/BayBO-2, hämtad . : 42752068, hämtad . på lov för garage med en yta på . Detta undantag liknar de svenska lovbefriade komplementbyggnaderna. I krävs ibland åtgärdstillstånd i stället för bygglov. Detta gäller vissa åtgärder ”som inte i alla delar kräver den styrning som annars behövs vid byggande”. Det är också från kraven på åtgärdstillstånd vifinner ett sällsynt undantag från huvudregeln. Detta innebär att åtgärdstillstånd inte behövs om åtgärden baserar sig på en plan. De undantag som finns i kraven på lov eller annat tillstånd i de olika bygglagstiftningarna visar också tydligt på kulturella och andra skillnader i de länder som omfattas av vår studie. I finns exem- pelvis en undantagsbestämmelse i strandområden för bastubyggnader ianslutning till bostadshus eller lantgård som uppförts . I är oljeledningar i havet undantagna från lagstiftningen. regelverk rymmer många undantag; i sammanhanget kan exempelvis undantaget för försäljningsstånd och liknande vid festi- valer och marknader (§ 61 punkt 13 b) nämnas. Friggeboden och ekonomibyggnader för jordbruket har förvisso en lång tradition av att vara undantagna från bygglovsplikt i , men är i jämförelse med dessa länder inte unika. Våra relativt nya undantag från krav på lov för komplementbostadshus kan vi dock notera att det inte finnas någon direkt motsvarighet till i de studerade länderna. De tyska mönsterbyggföreskrifterna liknar på systemnivå det äldre svenska systemet med lokala byggnadsordningar med särbestämmelser med grund i normalförslag. Vi blev något över- raskade av att det tyska systemet, som i den svenska debatten ofta lyfts fram som ”det enkla”, är innehåller både en stor mängd detal- jerade krav och en stor mängd undantag från dessa krav på flera regleringsnivåer. Kraven skiljer sig åt mellan förbundsstaterna och även mellan kommuner inom en och samma förbundsstat. Vi konstaterar att även i finns möjlighet att lokalt ändra lovplikt till anmälningsplikt för enklare åtgärder i en bygg- nadsordning. I kan kommunen i kommuneplanen kräva sär- skilt tillstånd för ändrad användning och rivning. De materiella utformningskraven uttrycks på olika sätt. Vår be- dömning är att de studerade nordiska länderna i förekommande fall använder mer ”målande” uttryck som t.ex. ”visuella kvaliteter” () och ”skönhet och harmoni” (). De tyska kraven på gestalt- ning är mer lika det svenska med krav på form, skala och dimensioner. Alla länder har regler till skydd för kulturmiljöer liksom anpassning till stads- och landskapsbild. I alla studerade länder finns någon form av möjlighet att avvika från gällande planer och bestämmelser, i vissa delar motsvarande den svenska möjligheten att godta små avvikelser (9 kap. 31 b § PBL). I uttrycks det som dispensasjon, i kan kommunen bevilja undantag vid särskilda skäl med vissa uttryckta begränsningar, och i kan avvikelser göras om syftet med kraven uppfylls och hänsyn kan tas till grannars intressen. Alla jämförda länder har bestämmelser för hur berörda ska ta del av ett kommande byggprojekt. respektive defi- nierar grannar i sina respektive författningar. I avses ägaren eller innehavaren av en fastighet eller ett annat område som ligger invid eller mittemot. I är de definierade som ägarna av an- gränsande fastigheter. Någon motsvarande definition återfinns inte vare sig i den norska eller svenska lagen. skiljer ut sig genom att det är sökanden som enligt lag innan ansökan görs ska inhämta synpunkter från grannar och ”gjenboere”. I är kraven på handläggningstid relativt lik den svenska; Vår bedömning är dock att sannolikheten för att en inkommen ansökan i är komplett redan när den inkommer för prövning är högre än i eftersom det i det norska regelverket finns regler om ett s.k. förmöte innan ansökan vid större och mer komplicerade åtgärder. Vid förmötet går man igenom förutsättningarna för ansökan. Vid vissa ärendetyper krävs vidare att det är ett s.k. ansvarigt företag som ansöker om till- ståndet. Vi noterar att det även i finns regler om särskilda behörighetskrav för den som ansöker om tillstånd. I detta avsnitt redogör vi mycket kort för vissa mål m.m. som har betydelse i vårt utredningsarbete. Redogörelsen är inte uttömmande; i förekommande fall fördjupas respektive kompletteras den i våra överväganden i kapitel 7. 3.5.1Det klimatpolitiska ramverket och miljömål I har vi miljömål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Miljömålen ska också bidra till att målen i Agenda 203082 nås.83 Miljömålssystemet består av ett generationsmål (ett övergripande mål som visar på inriktningen för den svenska miljöpolitiken och är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället), 16 miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom områdena avfall, biologisk mångfald, farliga ämnen, hållbar stads- utveckling, luftföroreningar och klimat.84 Särskilt intressant i detta sammanhang är miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. antog också ett nationellt klimatpolitiskt ram- verk85. består av klimatmål, en klimatlag (2017:720) och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. 3.5.2Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anlägg- ningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Regeringen har fastställt tio preciseringar av kvalitetsmålet, bl.a. hållbar bebyggelsestruktur, hållbar samhällsplanering, infrastruk- tur, natur- och grönområden, kulturvärden i bebyggd miljö, god vardagsmiljö och hälsa och säkerhet.86 har i en fördjupad utvärdering från 201987 fokuserat på områdena bebyggelsestruktur och transporter, god livsmiljö samt byggnader och resurshushållning och också tagit fram ett antal s.k. kärnindikatorer för vissa preciserade delar av dessa områden. Kärn- indikatorn för Skyddad bebyggelse88 innebär följande. 82En resolution som antogs av A/RES/70/1 under namnet Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development och som förkortat kallas Agenda 2030. 83www.sverigesmiljomal.se/, hämtad . 84www.sverigesmiljomal.se/, hämtad . 2016/17:146. 86www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/god-bebyggd-miljo/, hämtad , även Ds 2012:23 s. 101 ff. 87Se utvärdering av God bebyggd miljö 2019 (Rapport 2019:2). 88Se utvärdering av God bebyggd miljö 2019 (Rapport 2019:2) s. 26. Byggnader och bebyggelsemiljöer är en viktig del av vårt kulturarv, de synliggör vår historia och berikar vår livsmiljö. De är också betydelse- fulla resurser i det hållbara samhället, såväl ur ekonomiskt och socialt som miljömässigt hänseende. Därför är det viktigt att aktivt värna såväl hela bebyggelsemiljöers som enskilda byggnaders kulturvärden. Att förse kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med relevant skydd är en betydelse- full del av kulturmiljöarbetet samt en förutsättning för att uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av vår bebyggda miljö. Enligt visar kärnindikatorn en mycket väsentlig aspekt i arbetet med att åstadkomma en långsiktigt hållbar förvaltning av be- byggelsens kulturhistoriska värden. Indikatorn visar dels antal byggnads- minnen, dels antalet byggnader som i ett antal län omfattas av be- stämmelser i detaljplan och områdesbestämmelser som syftar till att tillvarata bebyggelsens kulturhistoriska värden. framhåller också att ökningen i antalet skyddade byggnader går långsamt och sker från en mycket låg nivå. För att snabbare öka antalet skydd krävs enligt ökade resurser på såväl som regional nivå. Det saknas också en samlad överblick över den kulturhistoriskt värde- fulla bebyggelsen och därmed även hur mycket som bör skyddas.89 Ett nytt övergripande mål för hållbara städer fastställdes genom budgetpropositionen för 201890. Målet är att hållbara städer är inklu- derande och tillgängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö. Närhet gör att det är enkelt att leva sitt vardagsliv och ta sig fram med hållbara transporter, t.ex. gång och cykel. Helhetssyn i planeringen tillsammans med smarta lösningar bidrar till städer där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. Hållbar stadsutveckling är också ett av de ovan angivna etapp- målen inom miljömålssystemet.91 I regeringens Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling92 presenteras vidare reger- ingens politik för en hållbar stadsutveckling. Strategin innehåller över- gripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Strategin bidrar till att nå de 89Se utvärdering av God bebyggd miljö 2019 (Rapport 2019:2) s. 26. 2017/18:1, utgiftsområde 18, avsnitt 3.5.2. 91www.sverigesmiljomal.se/etappmalen/, hämtad . 2017/18:230. nationella miljömålen liksom nationella mål inom andra politik- områden. Den bidrar även till att nå Agenda 2030, särskilt mål 11 om hållbara städer.93 3.5.4Mål för boende och samhällsplanering Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byg- gande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostads- byggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet är också lång- siktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efter- frågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven.94 gäller nya nationella kulturmiljömål. Regering och riks- dag har uttalat att de även ska kunna vara vägledande för kulturmiljö- arbetet på regional och nivå. Målen rör ett hållbart sam- hälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upp- levelser samt en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som inne- bär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen.95 3.5.6Politik för Gestaltad livsmiljö beslutade om en ny politik för gestaltad livsmiljö med ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. I propositionen tas ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön, som den utgör en samlad nationell arkitektur- policy. Ambitionen är att arkitekturens, formens och designens bi- 93Se även /regeringens-politik/globala-malen-och-agenda-2030/hallbara-stader- och-samhallen/, hämtad . 94www.regeringen.se/regeringens-politik/bostader-och-samhallsplanering/mal-for-boende- och-samhallsplanering/, hämtad . 95www.raa.se/samhallsutveckling/kulturpolitik/om-kulturpolitik/, hämtad ; jfr även prop. 2012/13:96. drag till samhällsbygget ska tas tillvara fullt ut, till nytta och glädje för alla. Att en sådan utveckling kan komma till stånd är av väsentlig betydelse för samhällets framåtskridande och kräver ökad medveten- het och tydliga ambitioner på alla beslutsnivåer.96 Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar ut- veckling i hela landet.97 har en förhållandevis låg andel nystartade företag i förhål- lande till antalet befintliga företag. är nyföretagandet på lands- bygden relativt starkt med en stor mängd små företag och en hög andel nystartade företag per invånare. Besöksnäring, rekreation, småskalig tillverkning och annan företagsamhet ökar i betydelse för ekonomin.98 Boende på landsbygden kan i vissa fall uppleva att samhällsplaner- ingens regelverk utgör ett hinder för landsbygdsutveckling. Ofta handlar det om målkonflikter kopplade till frågor om attraktivitet, hushållning av resurser samt hållbar tillväxt och utveckling. Det kan också handla om översiktsplaner som inte tar hänsyn till möjlig landsbygdsutveckling på platser och marker som ligger utanför redan beslutade planeringsstråk. I takt med att förändrade samhälls- och boendemönster har vuxit fram har också behovet av att behandla frågor om landsbygdernas utveckling i samhällsplaneringen ökat.99 beslutade om ett omformulerat övergripande folkhälsomål och en reviderad målstruktur för folkhälsopolitiken. Syftet med förändringen var att skapa en mer långsiktig och före- byggande struktur för en mer jämlik hälsa i hela befolkningen som underlättar folkhälsoarbetet på samtliga samhällsnivåer. 2017/18:110, även , Politik för gestaltad livsmiljö (Ku1805) och /sv/samhallsplanering/arkitektur-och-gestaltad-livsmiljo/gestaltad-livsmiljo/ politik/, hämtad . 2017/18:179. 2017/18:179 s. 9. 2017/18:179 s. 11. Målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Folkhälsopolitiken har åtta målområden, bl.a. boende och närmiljö. Det folkhälsopolitiska ramverket överlappar till stora delar också den sociala dimensionen av Agenda 2030. Åt- gärder för att minska ojämlikheter inom folkhälsopolitikens mål- områden bidrar till måluppfyllelsen av mål och delmål inom främst agendans sociala dimension.100 Ett bostadsområde har fysiska och sociala egenskaper som både kan orsaka ohälsa och verka hälsofrämjande.