sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Redovisning av öppna områden och anläggningar, exempelvis övnings- och skjutfält och flygplatser, sker med en geografisk utredning på en karta och en värdebeskrivning av det specifika riksintresset. Områden i anslutning till områden och anläggningar av riks- intresse för totalförsvarets militära del och som berörs av omgivnings- påverkan från den verksamhet som utgör riksintresset, redovisas som ett s.k. påverkansområde (tidigare kallat influensområde). Ett påverkansområde är alltså ett område inom vilket åtgärder som t.ex. ny bostads- eller annan störningskänslig bebyggelse (bl.a. vård- och skollokaler) kan påverkas av, eller som i sin tur kan påverka, total- försvarets verksamhet inom riksintresseområdet. Hur stora påverkans- områden som redovisas runt t.ex. skjutfält eller flygplatser varierar beroende på den verksamhet som bedrivs. Försvarsmakten har vidare en delvis öppen redovisning där myn- digheten, för vissa av anläggningarna, endast anger ett påverkansområde för att säkerställa att åtgärder inte vidtas som kan skada anläggningen eller dess funktion. Dessa områden benämns Övriga påverkansområden. Det specifika riksintresseområdet framgår inte av någon karta och det ges heller inte någon ytterligare information gällande vad riks- intresset omfattar. Påverkansområdet omfattas inte av sekretess. Slutligen finns det områden och anläggningar som inte kan redo- visas öppet på en karta. Flera av de anläggningar som inte redovisas med ett Övrigt påver- kansområde bevakas endast genom de remisser som Försvarsmakten begär in över hela landet. När det gäller lov och förhandsbesked gäl- ler detta alla höga objekt. När det gäller områden och anläggningar som omfattas av sekre- tess enligt 15 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen och som redo- visas antingen genom en delvis öppen redovisning eller inte alls, an- ger Försvarsmakten en generell värdebeskrivning för vilken typ av anläggningar som det kan röra sig inom dessa områden samt exempel på vad som kan riskera skada anläggningarna. Det kan röra sig om olika typer av anläggningar som Försvarsmakten och andra myndig- heter inom totalförsvaret har anskaffat och nyttjar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har å sin sida be- slutat att tre områden med fyra anläggningar vars mark- och vatten- områden bedöms vara av riksintresse för totalförsvarets civila del inom det tematiska området smittskydd.167 Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap har under utredningsarbetet framfört att anta- let utpekade områden kan komma att öka framöver. Vi bedömer utifrån vad som har nämnts samt vad som i övrigt framkommit under utredningsarbetet att de utpekade områdena en- ligt 3 kap. 9 § andra stycket är ändamålsenliga för av- gränsning av skyddade områden i lovpliktshänseende, särskilt som även påverkansområde – i lagtexten angivet som område i anslutning till riksintresseområdet – kommer att utgöra skyddat område.168 Att påverkansområdenas utbredning kan fluktuera föranleder inte någon annan bedömning. Försvarsmakten har under utredningsarbetet framfört att det borde övervägas om även mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret enligt 3 kap. 9 § första stycket ska inne- fattas i skyddat område. Det kan t.ex. handla om vissa övningsfält, liksom garnisoner och vissa verksamhetsplatser. Vi bedömer dock att en avgränsning bör kopplas just till riksintresset (3 kap. 9 § andra stycket), inte minst eftersom utpekandet härav föregås av ett reglerat förfarande. 7.9.2Åtgärder som ska omfattas av utökad lovplikt Inledningsvis kan konstateras att våra förslag innebär en förhållande- vis bred lovplikt, innebärande att ett stort antal byggåtgärder kom- mer att bli föremål för en förprövning, oavsett om fråga är om bygg- nader eller andra anläggningar än byggnader. Försvarsmakten respektive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kommer vidare att i förekommande fall underrättas om en lovansökan som avser en åtgärd som ska vidtas inom eller i anslut- ning till ett område som avses i 3 kap. 9 § andra stycket (se avsnitt 7.19.10). För att beviljas lov krävs dessutom ett med- givande från Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (se avsnitt 7.18.18). 167Se MSB:s beslut , dnr MSB 2019-09690. 2017/18:197 s. 16 f. Det finns dock ett antal åtgärder som enligt våra förslag som huvudregel inte kommer att omfattas av krav på lov. Det handlar framför allt om ekonomibyggnader i område som inte omfattas av detaljplan, vissa små byggnader avsedda bl.a. för kollektivtrafiken, vissa storleksmässigt begränsade tillbyggnader och komplement- byggnader samt viss inredning av små lokaler för verksamhet i område som inte omfattas av detaljplan och som ligger utanför sammanhållen bebyggelse. Det handlar också om vissa storleksmässigt begränsade andra anläggningar än byggnader, t.ex. vissa murar och plank samt små parkeringsplatser och upplag. Vissa av dessa åtgärder får vidare strida mot gällande detaljplan eller områdesbestämmelser, i vilka total- försvarsintresset kan ha reglerats. Vi har under utredningsarbetet haft flera särskilda sammankomster och särskild skriftväxling med Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, allt för att bilda oss en uppfattning om vilka åtgärder som behöver bli föremål för en utökad lovplikt för att totalförsvarsintresset ska kunna säkerställas i tillräcklig utsträckning. Klart är att vissa av åtgärderna som inte kommer att omfattas av krav på lov enligt våra förslag kan riskera att skada riksintresset för totalförsvarets militära del, framför allt inom Påverkansområde för buller eller annan risk samt inom Övriga påver- kansområden. Det förstnämnda handlar vanligen om påverkansområden runt bl.a. övnings- och skjutfält samt flygplatser. Med störningskänslig bebyggelse avses bostäder, men även vårdlokaler och utbildnings- lokaler som t.ex. skolor, förskolor, ridskolor etc. Det kan även handla om byggnader för djurhållning, inte minst för hästar vilka är störnings- känsliga och kan vålla inskränkningar i Försvarsmaktens verksamhet, liksom ersättningsanspråk gentemot Försvarsmakten på skadestånds- rättslig grund. Enligt Försvarsmakten riskerar även förhållandevis små åtgärder att i förekommande fall skada riksintresset. Skadan på riksintresset för totalförsvarets militära del när det gäller störningskänslig bebyggelse består enligt Försvarsmakten framför allt i att dess verksamhet vid t.ex. ett övnings- och skjutfält eller en flygplats vid kommande tillståndsprövningar enligt riske- rar att begränsas eller t.o.m. förbjudas, vilket påtagligt kan försvåra ut- nyttjandet av övnings- och skjutfältet eller flygplatsen och därigenom minskade möjligheter för Försvarsmakten att utbilda och öva krigs- förband. Vid en tillståndsprövning av exempelvis ett skjutfält är bl.a. om- fattningen av störningskänslig bebyggelse och antalet boende som påverkas av buller runt skjutfältet en betydande faktor i prövningen. Försvarsmakten har som exempel angett att en tillbyggnad på av ett fritidshus kan innebära att huset kan nyttjas som permanentboende eller att fler personer kan bosätta sig där. Är huset beläget inom Påverkansområde för buller eller annan risk för t.ex. ett övnings- och skjutfält, kan detta då komma att påverka Försvarsmaktens förutsättningar för tillstånd enligt . När Försvarsmakten bedömer risk för skada på riksintresse vid bygg- lovsremisser, anses tillbyggnader som är avsevärt mindre än 30 kvadrat- meter kunna riskera att skada riksintresset. Inom Övriga påverkansområden kan vidare enligt Försvarsmakten även bebyggelse och åtgärder som inte är störningskänsliga riskera att påtagligt skada riksintresset för totalförsvarets militära del. För att kunna bevaka riksintresset och anläggningar som omfattas av sekretess, är enligt Försvarsmakten hela s.k. samrådsyta för höga objekt. När det gäller bygglov rör också Försvarsmaktens begä- ran om att få inkomma med remissvar framför allt dessa höga objekt. Framför allt när det gäller områden och anläggningar som om- fattas av sekretess, kan även åtgärder som inte avser störningskänslig bebyggelse riskera att skada riksintresset. Mot bakgrund av vad Försvarsmakten har framfört under vårt ut- redningsarbete, förstår vi det som att Försvarsmakten vill ha en för- prövning av ett stort antal åtgärder – som annars inte omfattas av krav på lov – inom eller i anslutning till riksintresset. Vi konstaterar för egen del att en generell lovplikt för samtliga byggåtgärder inom skyddat område skulle innebära en mycket omfattande ändring av det rättsläge som råder. En sådan lovplikt skulle heller inte vara vare sig enkel, effektiv eller ändamålsenlig, vilket är ett krav enligt våra direktiv. Eftersom de utpekade riksintresseområden är så omfattande geografiskt, skulle också närmast oöverskådliga konsekvenser kunna följa av en lovplikt för t.ex. samtliga ekonomibyggnader, friggebodar eller mindre tillbyggnader inom dessa områden. Vi konstaterar vidare att såvitt gäller störningskänslig bebyggelse innebär våra förslag en generell lovplikt för bostäder, oavsett om fråga är bostadshus, komplementbostadshus eller om inredning av bostad. Vad gäller vårt förslag om att utan krav på lov inreda lokal för verksamhet i ett område som inte omfattas av en detaljplan och som ligger utanför sammanhållen bebyggelse (se avsnitt 7.6.7), kan det i och för sig bli aktuellt med verksamhet som skulle kunna vara stör- ningskänslig. Begränsningen genom en bruttoarea som sammanlagt inte får vara större än innebär dock att verksam- hetens störningskänslighet torde bli förhållandevis ringa. Dessutom kan Försvarsmakten göra kommunen uppmärksam på behovet av att i områdesbestämmelser i viss utsträckning reglera hänsyn till (bl.a.) totalförsvarets anläggningar (nuvarande 4 kap. 42 § första stycket 5 PBL); även om lokalinredningen inte kommer att omfattas av krav på bygglov ska den följa sådana områdesbestämmelser (10 kap. 2 § PBL). Åtgärder som inte omfattas av krav på lov och som i det enskilda fallet trots allt kan påverka riksintresset negativt, kan vidare hanteras inom ramen för byggnadsnämndernas tillsynsverksamhet, t.ex. för att Försvarsmakten ska kunna undgå ovan beskrivna ersättningsanspråk. Eftersom åtgärderna inte omfattas av krav på lov, finns det heller inte något rättskraftigt tillstånd som begränsar vilka ingripande som kan ske tillsynsmässigt. Försvarsmakten kan således genom en tillsyns- anmälan få ett tillsynsärende initierat hos , med be- gäran t.ex. om att ett rättelseföreläggande ska utfärdas (11 kap. 20 § PBL), med åberopande om att lokalisering, placering och utformning av byggnadsverket eller dess användning strider mot områdesbestäm- melser (i förekommande fall) eller medför en betydande olägenhet för Försvarsmakten (2 kap. 9 § PBL). Visserligen kan i vissa fall skada redan ha uppkommit när ett tillsynsärende väl initieras, men i huvud- sak handlar det om åtgärder som kontinuerligt innebär en negativ påverkan på riksintresset och där ett tillsynsingripande i efterhand ofta kan vara adekvat. Isammanhanget bör också nämnas att möjlighet finns för den en- skilde att ansöka om frivilligt lov för att undvika eventuella ingripan- den i efterhand (se avsnitt 7.14). 7.9.3Utökad lovplikt för vissa ekonomibyggnader och ljusanordningar Utökad lovplikt för vissa ekonomibyggnader Som har angetts ovan, föreslår vi i princip inte någon ändring av det nuvarande undantaget från krav på lov vad gäller ekonomibyggnader i ett område som inte omfattas av en detaljplan (se avsnitt 7.6.1). Under utredningsarbetet har dock Försvarsmakten framfört särskilda synpunkter rörande ekonomibyggnader för hästhållning. Enligt Försvarsmakten påverkas hästar negativt av flygbuller; de kan bli så stressade av bullret att de kastar sina föl, skadar sig, blir sjuka eller i värsta fall dör. Det finns också fall där Försvarsmakten har blivit ersättningsskyldig på grund härav. Försvarsmakten har under utred- ningsarbetet framfört att den med anledning härav i förekommande fall ändrat respektive begränsat vissa flygvägar till och från vissa övningsfält där det finns hästverksamhet runt fältet, vilket riskerar begränsa möjligheten till bl.a. övning med flyg. Om byggnader för hästhållning kan uppföras utan krav på lov, får Försvarsmakten inte möjlighet att i förväg bedöma risken för skada på riksintresset. Dess- utom riskerar som har nämnts Försvarsmakten skadeståndsskyldig- het i förekommande fall. Visserligen kan, som ovan har nämnts, ekonomibyggnader för hästhållning som uppförts utan lov i viss utsträckning hanteras genom att Försvarsmakten tillsynsanmäler byggnader till . Inget hindrar heller Försvarsmakten från att självmant informera bo- ende inom aktuella områden om risken för ingripande i efterhand mot byggnader med hästhållning som inte har blivit föremål för en förprövning. kan ett ingripande i efterhand medföra avsevärda olägen- heter för den enskilde, inte minst genom onödiga kostnader som kan uppstå vid krav på rättelse. Dessutom kan det medföra ett sämre an- seende – och i värsta fall en minskad legitimitet – för Försvarsmaktens verksamhet hos allmänheten. Vi konstaterar för egen del att ett stort antal byggnader som an- vänds för hästhållning inte utgör ekonomibyggnad i enlighet med den legaldefinition vi föreslår (se avsnitt 7.4.3). Det beror helt enkelt på att många sådana byggnader inte kan anses behövas för jord- bruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln; hästarna är helt enkelt inte en del av – en förutsättning för – näringen i fråga. finns det ett antal byggnader för hästhållning som fak- tiskt har ett sådant samband med i första hand jord- eller skogsbruk att lov inte krävs, men där Försvarsmakten ändå har ett befogat in- tresse av att bevaka sina intressen. Mot bakgrund av vad Försvars- makten har framfört i utredningsarbetet, bedömer vi sammantaget att det finns tillräckliga skäl för en lovplikt för sådan nybyggnad, tillbyggnad och ändrad användning av ekonomibyggnad som annars inte omfattas av krav på lov i ett område som inte omfattas av en detaljplan, dock endast under förutsättning att åtgärden vidtas för hästhållning. Den närmare innebörden av rekvisitet hästhållning får preciseras i rättstillämpningen, bl.a. utifrån den praxis som har ut- vecklats i anslutning till bestämmelser om miljöfarlig verksamhet. Utökad lovplikt för vissa ljusanordningar Som vi har redogjort för i avsnitt 7.7.7, menar vi att det saknas skäl för en generell lovplikt för skyltar och ljusanordningar. Under utred- ningsarbetet har dock Försvarsmakten framhållit att det finns skäl att ha en lovplikt för ljusanordningar inom skyddat område. Det rimmar väl med att syftet med förprövningen av framför allt ljus- anordningar historiskt har varit bl.a. att ta tillvara försvarets (och luft- fartens) intressen.169 En enkel, effektiv och ändamålsenlig lovplikt innebär att inte alla ljusanordningar utlöser lovplikten, utan endast sådana som kan med- föra oacceptabla konsekvenser för totalförsvarsintresset. Vad gäller ljusanordningar finns ett stort antal mindre ljusstarka sådana, upp- satta t.ex. för att underlätta träning och motion, öka tryggheten och skapa upplevelser i den byggda miljön. Vi har övervägt om lovplikten bör begränsas till ljusanordningar med en viss ljusstyrka. Särskilt mot bakgrund av att Försvarsmakten inte har argumenterat i denna riktning, finner vi dock inte skäl för en sådan lösning. Vi föreslår i stället att bygglov ska krävas för att sätta upp eller väsentligt ändra en ljusanordning om den avsedda användningen av anordningen kan antas påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjan- det av totalförsvarets anläggningar. Det korresponderar i viss ut- sträckning med vad som gäller om lovplikt för ljusanordning i ett område som omfattas av en detaljplan (nuvarande 6 kap. 3 a § 1 PBF). Även om lovplikten förutsätter en i förekommande fall ganska svår bedömning, anser vi att lovplikten ändå bör avgränsas på detta sätt. Den som vill att sätta upp eller väsentligt ändra en ljusanordning inom ett skyddat område och vill få hjälp med en bedömning av kravet på lov, får kontakta eller Försvarsmakten. 1947:211 s. 129 f. 7.9.4Särskilt om riksintressets betydelse för lovplikten Våra förslag innebär att den omständigheten att ett område har pekats ut av Försvarsmakten (eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) som av riksintresse för totalförsvarets anläggningar (3 kap. 9 § andra stycket MB) får betydelse för om en åtgärd om- fattas av krav på lov eller inte. kan en myndighet inte med rättsligt bindande verkan förklara att ett område är av riksintresse för något specifikt ändamål. Det ankommer i stället på prövnings- myndigheten att i det enskilda fallet, t.ex. gällande ett bygglov, göra en bedömning av om ett område verkligen är av riksintresse. Pröv- ningsmyndigheten kan alltså i ett enskilt fall komma till en annan slutsats än den ansvariga sektorsmyndigheten. När det gäller total- försvarets riksintresse är det dock regeringen som i sista hand gör avvägningen och kan upphäva ett beslut om det bedöms påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar. Sektorsmyndigheternas utpekanden av riksintressen är således endast att betrakta som anspråk på riksintressen.170 Vi konstaterar i denna del att redan enligt nuvarande reglering får totalförsvarets riksintresse betydelse för lovplikten (se t.ex. nu- varande 9 kap. 3 c § andra stycket och 4 d § PBL). Enligt vår mening är detta inte något problem, eftersom lovplikten – och därigenom också riksintressets utpekande – alltid kan bli föremål för rättslig prövning i både länsstyrelse och regering (13 kap. 3 och 7 §§ PBL) och i förekommande fall dessutom i enligt lagen om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. Bedömning: Vad gäller icke offentliga områden, får de hanteras inom ramen för bestämmelserna i 11 kap. 12 § PBL om s.k. för- ordnandeområden. Riksintressen för totalförsvarets militära del omfattar dels riks- intressen som kan redovisas öppet, dels riksintressen som på grund av sekretess (15 kap. 2 § OSL) inte kan redovisas öppet. Vad gäller de anläggningar som inte redovisas ens med s.k. 170Se SOU 2019:34 s. 108. område (se ovan), konstaterar vi att de inte bör påverka lovpliktens omfattning. Med en lovplikt skulle slutsatser som kan skada total- försvarets intressen underlättas. I stället bör dessa områden – liksom – hanteras genom s.k. förordnandeområden. Regeringen eller får, för ett visst geografiskt område och om det finns särskilda skäl, besluta att det som enligt 11 kap. 10 och 11 §§ PBL gäller för pröv- ning av kommunens planbeslut också ska tillämpas i fråga om bygg- nadsnämndens beslut om lov eller förhandsbesked enligt 9 kap. PBL. I 11 kap. 10 och 11 §§ PBL regleras möjlighet att över- pröva och upphäva planbeslut som innebär att ett riksintresse inte tillgodoses. Regeringen eller kan således peka ut de områden inom vilka beslut om lov eller förhandsbesked ska ”underställas” för prövning av om lovet eller för- handsbeskedet påtagligt försvårar tillkomsten eller utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar. Gör lovet det, kan upp- häva lovet. fanns det totalt 141 förordnandeområden för lov och förhandsbesked. togs få beslut om nya eller upphävda tillsynsområden. Antalet ärenden som överprövas av är fortsatt låg.171 Även under vårt utredningsarbete har bekräftats att nyttjandet av förordnandeområden inte är särskilt frekvent, trots att förordnandeområden kan användas just för t.ex. bevakning av be- byggelsefrågor kring militära anläggningar.172 En särskild fördel med utpekande av förordnandeområden är att de geografiskt kan avgrän- sas med en sådan storlek att slutsatser inte kan dras som kan skada totalförsvarets riksintresse. Sammanfattningsvis har vi i denna del inte några förslag, utan för- ordar att möjligheten att besluta om förordnadeområden används när så visar sig vara behövligt. Vi konstaterar även att detta ligger i linje med vad förbättrat skydd för totalförsvarsverk- samhet föreslagit i sitt slutbetänkande Förbättrat skydd för totalför- svaret om att uppdrag att verka för att totalförsvarets intressen i deras helhet inte motverkas i den kommunala översikts- planeringen bör tydliggöras i PBL och om att bör kunna 171www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om-PBL/uppfoljning/Statistik/statistik- lov-bygg/statlig-tillsyn-av-lov-och-forhandsbesked/, hämtad . 172Se SOU 2019:34 s. 112. överpröva ett kommunalt beslut om detaljplan eller områdesbestäm- melser även i de fall där totalförsvarets intressen påtagligt motverkas på något annat sätt än genom att ett riksintresse inte tillgodoses.173 Avslutningsvis bör framhållas att förordnande med stöd av 11 kap. 12 § PBL kan sägas utgöra en viss inskränkning av den grund- lagsfästa kommunala självstyrelsen. Ett förordande måste således uppdateras kontinuerligt utifrån om de särskilda skäl som föranlett förordnandet alltjämt gör sig gällande eller inte. Bestämmelserna finns i 9 kap. 18 § och 11 kap. 12 § PBL. 7.10Krav på lov i värdefullt område Förslag: Det ska för en särskilt värdefull byggnad eller för en åtgärd på en byggnad inom ett särskilt värdefullt område krävas bygglov vid nybyggnad, tillbyggnad och fasadändring, om 1.byggnaden eller den tomt, allmänna plats eller bebyggelse- område som åtgärden ska utföras inom omfattas av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan enligt 4 kap. 16 § 3 eller i områdesbestämmelser enligt 4 kap. 42 § andra stycket, eller 2.åtgärden ska utföras på en sådan byggnad eller inom en så- dan särskilt värdefull allmän plats eller ett sådant särskilt värde- fullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, men som inte omfattas av skyddsbestämmelser i en detaljplan eller områdes- bestämmelser. Det ska inte krävas bygglov om åtgärden omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 kap. kulturmiljölagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. 173Se SOU 2019:34 s. 114 ff. 7.10.1En utökad lovplikt i värdefulla områden Allmänt om estetiska och kulturhistoriska värden På kulturområdet finns det riksdagsbundna mål inom bl.a. arkitektur och kulturmiljö (se även avsnitt 3.5). Målet för statens arbete med arkitektur, form och design är att dessa ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Målet ska uppnås bl.a. genom att este- tiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och ut- vecklas. Det statliga kulturmiljöarbetet ska främja bl.a. ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser och en hel- hetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen.174 Kulturmiljövärden och estetiska värden hör till de allmänna in- tressen som har störst tyngd i den plan- och byggrättsliga regler- ingen. Tillsammans med brandsäkerhetskrav kom dessa värden till uttryck redan i den första gemensamma byggregleringen för hela landet (se avsnitt 3.2). Intresset återfinns också i en mycket stor mängd bestämmelser i den nuvarande regleringen och manifesteras även genom att har en särskild uppgift i att verka för god byggnadskultur samt en god estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö (12 kap. 2 § 1 PBL) och lämna råd och upplysningar i frågor som rör nämndens verksamhet (2 § 4 samma kapitel). ska också ha minst en person med arkitektutbildning till sin hjälp och i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning och med den särskilda kompetens som behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt (12 kap. 7 § PBL).