sou · H9B377 · 2022-01-01 00:00:00 — För det andra ska förstärkningen användas till att underlätta etableringen på arbets- marknaden för nyutexaminerade och oetablerade konstnärer och studenter vid konstnärliga högskolor. För det tredje ska allianserna kunna utöka sitt arbete med kompetensutveckling så att det i högre grad riktas till en vidare målgrupp än alliansernas anställda. Om ut- rymme finns kan förstärkningen även användas till att anställa fler konstnärer inom de yrkeskategorier som omfattas av allianserna, och till att genomföra försök med anställningar inom yrkeskatego- rier som inte ingår i allianserna. Som vi beskrivit i kapitel 2 finns det en risk att köbildning, fort- satta intäktsbortfall och kompetensflykt kommer att utgöra kvar- dröjande problem för scenkonsten och musiken efter pandemin. Att ge allianserna möjlighet att behålla och anställa fler konstnärer, stötta oetablerade konstnärer och bedriva bredare kompetensutveckling förbättrar möjligheterna för både nya och etablerade konstnärer att fortsätta sin yrkesbana inom scenkonst- och musikområdet. I för- längningen bidrar det till att säkra ett högkvalitativt utbud av musik och scenkonst i hela . 7.2.5Stärk stödet till musikarrangörer Förslag: Förstärk bidrag till arrangörer inom musik- området inom anslag 2:2 med 2022–2023. Förslaget ovan medför att fler musikarrangörer kan få del av statligt stöd, vilket i sin tur medför en ökad tillgång till livemusik för befolk- ningen, en större variation i utbudet av livemusik och förbättrade försörjningsmöjligheter för musiker. Bakgrunden till förslaget är att det finns ett ökat behov av statligt stöd för att möta de ekonomiska utmaningar som pandemin fört med sig för musikarrangörer. Inom musikområdet finns många kom- mersiella arrangörer som är viktiga för att tillgängliggöra livemusik för publiken. Dessa arrangörer har sällan varit mottagare av offent- liga bidrag utan de driver sin verksamhet baserat på intäkter från försäljning. Under pandemin har de däremot tagit del av de krisstöd som riktats till kultursektorn. Under normala omständigheter pre- senterar flera av de kommersiella arrangörerna ett utbud som består av en blandning av stora välkända akter, mindre kända men konst- närligt intressanta akter samt unga artister och musikgrupper i bör- jan av sin karriär. Men under pandemin har de kommersiella musikarrangörerna drabbats hårt ekonomiskt, och ser branschen själv att man inte har utrymme att ta de ekonomiska risker som det innebär att presentera mindre välkända artister och musikgrupper. Detta kan medföra att mångfalden i delar av musiklivet minskar och det kan även påverka återväxten inom musikområdet negativt. En ökning av stödet till musikarrangörer ökar därför möjligheterna för de kommersiella aktörerna att få offentlig finansiering för att pre- sentera ett bredare utbud än de mest välkända artisterna. En förstärkning av bidraget för musikarrangörer bör kunna komma alla typer av arrangörer till del. Vi ser därför att ska för- dela förstärkningen utifrån bidragets nuvarande prioriteringar om konstnärlig kvalitet och kulturpolitisk relevans. 7.3Långsiktig förstärkning av kulturens ekonomiska förutsättningar I det här och därefter följande avsnitt i kapitlet lämnar vi förslag för att stärka kultursektorn på lång sikt. Förslagen skapar en mer hållbar kultursektor och bättre förutsättningar för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen. Våra intervjuer med kultursektorn vittnar om en underfinansier- ing i så gott som hela kultursektorn. För många kulturverksamheter har pandemin inneburit en stor påfrestning för en redan hårt an- strängd ekonomi. I det här avsnittet presenterar vi förslag för att stärka de ekonomiska grundförutsättningarna i kultursektorn. De statliga anslagen för kulturinstitutioner har ur- holkats på grund av att uppräkningarna inte ökar i samma takt som lönekostnaderna. Anslagen för bidrag till fria kulturaktörer och konst- närer räknas inte upp alls, vilket kontinuerligt försämrar deras villkor om urholkningen inte kompenseras med nya satsningar.2 Inom kultursektorn finns också ett utbrett problem med att kort- siktiga ekonomiska stöd hämmar verksamheters möjligheter att planera långsiktigt. bedömer vi att behoven av flexibla stöd för utveckling och återstart är större än behoven av stärkt finansiering inom ordinarie bidragsformer. Under dessa år prioriterar vi därför statliga stöd i form av återstarts- och utvecklingsstöd. be- dömer vi att de tillfälliga återstarts- och utvecklingsstöden bör avveck- las och ersättas med stärkt grundfinansiering inom statens ordinarie bidragsformer. De förslag som följer nedan berör förstärkningar av stöd till den fria kulturen, konstnärer och kultursamverkansmodellen. Motsvarande ökningar behövs även för statliga kulturinstitutioner. Där saknar vi dock en samlad bild av behoven. 7.3.1Stärk stödet för den fria kulturen Förslag: tillförs till Kul- turrådets bidrag till fria aktörer inom scenkonst och musik (an- slag 2:2), och tillförs till bidrag till fria aktörer inom bild- och formområdet (anslag 4:4). Förslaget innebär att bidragsgivning till det fria kultur- livet inom scenkonst och musik permanent förstärks med . Vidare förstärks bidragsgivning till fria aktörer inom bild- och formområdet permanent med . bidrag fördelas till organisationer inom kulturom- rådet. Dessa bidrag främjar en utveckling i riktning mot de kultur- politiska målen genom att de fördelas till verksamheter med hög kvalitet och i många olika delar av landet. Ökningen av respektive anslag kan dels stärka de ekonomiska förutsättningarna hos de aktö- rer som får stöd, dels skapa utrymme för förnyelse inom bidrags- givningen genom att stöd beviljas till nya aktörer. Det kan i sin tur 2Att beräkna vilka summor som skulle behövas för att komma tillrätta med underfinan- sieringen är mycket svårt och kräver mer tid än den som vi har kunnat ägna åt frågan. Vi har därför utgått från de äskanden som de stora bidragsgivande myndigheterna presenterat i sina budgetunderlag för åren 2022–2024. Vi menar att myndigheterna har en hög kunskap inom sina ansvarsområden och goda möjligheter att bedöma behoven. gynna till exempel kommersiella aktörer och nyutbildade konstnärer samt främja mångfalden i kulturlivet. Inom anslagen fördelas stöd till arrangörer inom bild- och form, musik och scenkonst, och om arrangörerna ges bättre ekonomiska förutsättningar ökar deras möjligheter att ge skälig ersättning till konstnärer. Arrangörerna är mycket viktiga för att ge konstnärer spel- och utställningstillfällen. bör särskilt uppmärksamma utvecklingen inom dans och samtida cirkus I avsnitt 4.2.1 har vi beskrivit att infrastrukturen inom dans och sam- tida cirkus är svagare än inom många andra konstområden. En ökning av anslagen för bidrag till det fria kulturlivet inom musik och scenkonst bör gynna utvecklingen av infrastrukturen inom dans och cirkus. Inom dans och samtida cirkus är den fria sektorn central för både tillgången till föreställningar och den konstnärliga utveck- lingen, och inom den fria sektorn finns såväl producerande aktörer som arrangörer och plattformar som visar föreställningar. Konkurren- sen om de statliga medel som finns att söka är dock mycket stor. Om de fria aktörerna får bättre ekonomiska möjligheter att utveckla sin verksamhet kommer det att stärka tillgången till dans och samtida cirkus i hela landet. Det kommer också att göra det fria kulturlivets aktörer till mer kraftfulla samarbetsparter i relation till statliga, regio- nala och kommunala kulturinstitutioner. Vi har övervägt att föreslå en förstärkning som riktar sig specifikt till dans och cirkus men vi har valt att avstå från det. Anledningen är att vi bedömer att sådana riktade satsningar riskerar att begränsa möjligheter att anpassa bidragsgivningen efter de be- hov som finns i kulturlivet, vilket kan hämma utvecklingen. Ökat utbyte mellan frilansande curatorer och utställningsarrangörer Förslag: Ett särskilt stöd för samarbeten mellan frilansande cura- torer och utställningsarrangörer inrättas på . Syftet med det nya stödet är att stimulera utbytet mellan frilansande curatorer och utställningsarrangörer, skapa fler utställningstillfällen för konstnärer inom bild och form samt bidra till ett mer varierat utbud av utställningar i hela landet. Utställningsarrangören kan vara antingen en fri kulturaktör eller en institution med offentlig huvudman. Bidraget ska täcka kostnader för arvode, ersättningar och omkostnader till konstnärer och curator samt kostnader för produktion, teknik och transport av konstnärliga verk. Den utställande organisationen står för kostnaderna för installation, marknadsföring, lokaler och bemanning. Stödet kommer att bidra till ett mer varierat utbud av utställ- ningar och konstprojekt runt om i landet samt till rikare upplevelser för publiken. Utställningsarrangörer stärks genom nya idéer och resurser. Stödet kan också bidra till att fler kulturinstitutioner visar bild- och formkonst. För konstnärer innebär stödet ökade möjlig- heter att visa sina verk och att få ersättning enligt . För frilansande curatorer bidrar stödet till fler arbetstillfällen och bättre möjlighet att få betalt för sitt arbete. Totalt 6 miljoner av den ökning vi föreslår för anslag 4:4 bör avsättas till den nya bidragsformen. Stödet kan fördelas inom ramen för nuvarande förordning (2020:337) om statsbidrag till aktörer inom bildkonst, form och konsthantverk. Vi föreslår att den nya bidragsformen inrättas 2024. bedömer vi att samarbeten mellan curatorer och utställningsarrangörer ryms inom de syften som vi föreslår för återstarts- och utvecklingsstöden i avsnitt 7.2.2. 7.3.2Stärk stödet för konstnärer Förslag: Förstärk statens stipendier till konstnärer permanent och i enlighet med bidragsgivande myndigheters bedömningar en- ligt följande: •Konstnärsnämndens anslag för bidrag till bild- och formkonst- närer (anslag 5:2, ap. 1) förstärks med år- ligen . •Konstnärsnämndens anslag för långtidsstipendier (anslag 5:2, ap. 4) förstärks med . •Konstnärsnämndens anslag för bidrag till konstnärer inom musik, teater, dans och film (anslag 5:2, ap. 6) förstärks med . •Författarfondens anslag för bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker (anslag 5:2, ap. 5) förstärks med . Vi föreslår att statens stipendier till konstnärer stärks. Konstnärer i har låga, oregelbundna inkomster och verkar under otrygga villkor, vilket vi beskriver i kapitel 3. utgör konstnärerna kärnan inom såväl den offentligt finansierade kulturen som de kul- turella och kreativa näringarna. De stipendier som Konstnärsnämn- den och Författarfonden delar ut till enskilda konstnärer ger ett ekonomiskt stöd som möjliggör att mottagarna kan utveckla sina respektive konstnärskap. och Författarfonden fördelar även bidrag till internationella utbyten. Inom bild och form, dans och musik bedriver internationella pro- gram och residensverksamhet. Dessa verksamheter bidrar också till konstnärers möjlighet till fördjupning. Förslag: Den statliga finansieringen av kultursamverkansmodellen förstärks permanent (anslag 1:6, ap. 1) med . Syftet med vårt förslag är att förstärka bidrag till den regionala kulturverksamheten inom kultursamverkansmodellen. Det har funnits ett behov av att förstärka grundfinansier- ingen och skapa ett större utrymme för utveckling inom den regionala kulturverksamheten. Covid-19-pandemin har förstärkt dessa behov. Vi bedömer att förstärkningen möjliggör för att skapa mer jämlika ekonomiska grundförutsättningar för regionerna. För- stärkningen skapar också möjlighet för att stödja ut- veckling inom den regionala kulturverksamheten utan att det drabbar den befintliga verksamhet som byggts upp . Förstärk- ningen skapar därmed möjlighet för staten att till exempel stödja utveckling inom områden med svagare regional infrastruktur, såsom dans, samtida cirkus samt bild och form. Ett exempel på utveckling inom bild- och formområdet kan vara att inkludera fler kommunala konsthallar i modellen. Den permanenta förstärkningen är av samma storlek som den föreslagna förstärkningen av kultursamverkansmodellen för utveck- ling och återstart (avsnitt 7.2.2). föreslår vi att förstärkningen sker permanent och utan utpekade ändamål. 7.3.4Stärk förutsättningarna för civilsamhällets kulturaktörer Förslag: Förstärk och bidrag till kulturaktörer inom civilsamhället. •Kulturrådets bidragsgivning inom anslag 1:2 med 3,5 miljoner •Riksantikvarieämbetets bidragsgivning inom anslag 7:2, ap. Inom anslag 1:2 fördelar bidrag till flera olika kultur- politiskt viktiga ändamål, bland annat till riksorganisationer inom civilsamhället, nationella minoriteters kulturverksamhet och cent- rumbildningar. Även dessa aktörer påverkas av urholkning av anslag och behöver därför stärkt grundfinansiering. Pandemin har visat på den stora betydelse som civilsamhällets aktörer har för möjligheten att skapa och ta del av kultur i hela landet men även som samarbets- part och inkomstkälla för professionella konstnärer. fördelar årliga bidrag till bland annat riksorganisa- tioner inom amatörkultur och lokalhållande organisationer. Med en förstärkning av anslaget kan dessa, och även andra centrala civilsam- hällesorganisationer inom kulturområdet, få bättre förutsättningar att vara ett stöd för sina medlemsföreningar, vilket i sin tur skulle stärka det ideellt drivna kulturlivet runt om i landet. Inom anslag 1:2 fördelar även stöd till internationellt utbyte. Förslag som berör det presenterar vi i avsnitt 7.4. fördelar bidrag till civilsamhällesaktörer inom kulturarvsområdet som till exempel arbetslivsmuseer och hem- bygdsföreningar inom flera olika anslag. De bidrag som fördelas inom anslag 7:2, ap. 2 är de bidrag som flest olika typer av ideella kulturarvsaktörer kan ta del av. De ideella kulturarvsaktörerna är viktiga för att bevara och tillgängliggöra det gemensamma kultur- arvet i hela landet och har också stor betydelse för besöksnäringen. Liksom hela kultursektorn behöver de ekonomiska grundförutsätt- ningarna för de ideella kulturarvsaktörerna stärkas. Under pandemin har fler än vanligt visat intresse för att ta del av det lokala kulturarvet genom de ideella kulturarvsaktörernas verksamheter. Det kan vara en trend som håller i sig, vilket ställer krav på större resurser. Förslag: ska kunna fördela fleråriga verksamhets- bidrag till det fria kulturlivet. Det innebär att regeringen och beslutar om utökade beställningsbemyndiganden för anslag 2:2 och 4:4. Regeringen utreder hur större ekonomisk långsiktighet kan uppnås för statliga och regionala institutioner. Vi föreslår att får bemyndigande att fatta beslut som ekonomiska åtaganden som ska infrias under senare budgetår än det pågående budgetåret. (år 1) föreslår vi att be- myndigandet motsvarar av storleken på anslagen 2:2 och 4:4. 2 och år 3 föreslår vi att bemyndigandet motsvarar 50 pro- cent av anslagen (se tabell 7.1). Det skulle möjliggöra för Kultur- rådet att bevilja samtliga mottagare verksamhetsbidrag innan det år som bidraget avser. Två tredjedelar av mottagarna skulle kunna beviljas treåriga verksamhetsbidrag. Syftet med förslaget är att skapa långsiktighet för mottagare av verksamhetsbidrag inom områdena musik, scenkonst samt bild och form. Som vi beskrivit i avsnitt 3.6.3 hämmar dagens system med ett- åriga bidrag både kulturlivets möjligheter att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt och den konstnärliga utvecklingen. har beställningsbemyndigande för anslagen, men dessa är inte omfattande nog för att kunna skapa tillräcklig långsiktighet. Till mycket stor del är det samma aktörer som tilldelas verksam- hetsbidrag år (se avsnitt 3.6.2), men trots det gör strukturen med ettåriga bidrag att mottagarna upplever en osäkerhet om sina organisationers långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Bemyndiganden som sträcker sig skapar en god balans mellan kultursektorns behov av långsiktighet och behovet av att kunna omfördela medel till nya aktörer. Treåriga verksamhetsbidrag skulle även skapa goda förutsättningar för att göra en större översyn av ändamålsenligheten i fördelningen av bidrag mellan olika aktörer i samband med att en treårsperiod löper ut. Om det är motiverat kan de då även omfördela medel till andra aktörer. Tabell 7.1 Förslag till utformning av bemyndiganden för att möjliggöra långsiktiga verksamhetsbidrag till det fria kulturlivet (år 0) (år 1) (år 2) (år 3) Anslag 2:2, ap. Procent av anslagets storlek storlek 2021 (tkr) Anslag 4:4, ap. Procent av anslagets storlek storlek 2021 (tkr) För statliga och regionala institutioner behöver möjligheterna till mer långsiktig finansiering undersökas. För regionala institutioner kan denna fråga ingå i den utredning av kultursamverkansmodellen som vi föreslår i avsnitt 7.10.2. Behov av långsiktiga ekonomiska förutsättningar finns även för kulturaktörer som endast har regional eller finansiering. I den frågan hamnar dock inte ansvaret på statlig nivå och vi kan därför inte presentera något förslag. 7.4Stärk internationellt utbyte och samverkan Förslag: Stödet till internationellt utbyte och samverkan som fördelar inom anslag 1:2, ap. 1 förstärks med 16 miljo- ner kronor . Förslagets syfte är tvådelat och handlar både om att främja svenska kulturaktörers möjligheter att verka på en internationell marknad och att främja det kreativa utbytet med konst- och kulturaktörer i andra länder. bidrag till internationellt utbyte och samverkan är viktigt för detta syfte och bör stärkas. Internationellt utbyte är viktigt för att stimulera utveckling bland kulturaktörer, och det bidrar till en större mångfald och högre kvalitet i det kulturutbud som den svenska publiken kan ta del av. För många kulturaktörer är möjligheten att vara verksamma i andra länder också en viktig del av försörjningen. När det återigen är möjligt att resa och vara verksam utomlands, är det viktigt att de svenska kulturaktörerna har goda förutsättningar för internationellt utbyte. Pandemin har medfört en förlust av internatio- nella kontaktytor och kan därmed ha medfört att svenska kultur- aktörers möjligheter att verka på en internationell marknad har för- sämrats. Därför bedömer vi att en förstärkning av detta stöd är viktigt. Stärk stödet till internationellt utbyte till enskilda konstnärer och Författarfonden stöttar internationellt utbyte för enskilda konstnärer genom stipendier och bidrag. har också internationella program och residensverk- samhet inom bild och form, dans och musik. har även planer på att utveckla internationella program inom områdena teater och cirkus samt kartlägga behoven av ett internationellt pro- gram inom film.3 Författarfonden är också villig att utveckla ett inter- nationellt program inom litteraturområdet.4 Utvecklingen av nya internationella program och utveckling av befintliga program ryms inom ramen för de förstärkningar av an- slagen för bidrag och stipendier till enskilda konstnärer som vi pre- senterat i avsnitt 7.3.2. Vi bedömer att de båda myndigheterna är bäst lämpade att göra avvägningen mellan stöd för internationellt utbyte och andra stipendier och bidrag till konstnärer. Vi väljer därför att inte presentera några särskilda förslag på detta område. 4Sveriges författarfond 2021. 7.4.1Medfinansiera projekt inom Kreativa Förslag: av förstärkningen av anslag 1:2, ap. 1 avsätts för medfinansiering av svenska kulturaktörers medverkan i projekt inom EU-programmet . får i uppdrag att utveckla formerna för ett särskilt stöd för medfinansiering inom Kreativa . Vi bedömer att en stödform som automatiskt medfinansierar projekt som beviljas stöd inom Kreativa , som är EU:s ramprogram för de kulturella och kreativa sektorerna, skulle skapa bättre förut- sättningar för svenska kulturaktörer att medverka i det europeiska kultursamarbetet. För är det välinvesterade pengar eftersom varje krona som staten bekostar för ett sådant stöd ger mer än en krona i EU-stöd till svenska kulturaktörer. En stödform för medfinansiering kan därmed utgöra ett betydelsefullt bidrag till internationalisering inom kulturliv men också till återhämtningen efter covid-19- pandemin. Stödformen kan rymmas inom förordning (2012:517) om stats- bidrag till kulturella ändamål, och bör få i uppdrag att ut- veckla formerna för stödformen så att statlig medfinansiering är möjlig att söka i samband med ansökningar inom Kreativa 2022. har en ny programperiod inletts inom Kreativa . Budgeten för hela programperioden –2027 är , vilket är en ökning jämfört med programperioden –2020. Ett av programmets delmål är att underlätta den kultu- rella och kreativa sektorns återhämtning, anpassning och utveckling i relation till pandemin. En tredjedel av budgeten för hela program- perioden kommer att fördelas 2021–2022 i syfte att möta effekterna av pandemin.5 För att få stöd inom Kreativa finns krav på att stödet från EU möts upp med annan finansiering. För europeiska samverkans- projekt varierar kravet på annan finansiering mellan av projektets totala budget. Pandemin har medfört en ekonomisk ansträngd situation inom kultursektorn, vilken troligen kommer påverka kulturverksamheter . I den situationen är det svårare än vanligt för kulturverksamheter att medfinansiera 5Statens kulturråd 2021i. projekt inom Kreativa . Att sätta ihop en projektidé med flera aktörer i olika länder och ansöka om stöd innebär dessutom i sig ett omfattande arbete. Osäkerheten kring möjligheten att kunna möta kravet på medfinansiering kan göra att svenska kulturaktörer i ett tidigt skede avstår från att gå vidare med projektidéer. Mot den bak- grunden bedömer vi att ett stöd för medfinansiering är viktigt. Stö- det bör omprövas inför en ny programperiod. Pandemin har visat att det finns flera hinder som försvårar konst- närernas tillgång till samhällets sociala trygghetssystem. Kulturpoli- tiskt är det mycket viktigt att riva dessa hinder. Trots detta presen- terar vi få förslag om trygghetssystemen. Det beror på att det redan pågår arbete för att åtgärda en del av de regler som hindrar konstnärer att ta del av systemen, vilket vi beskriver i avsnitt 3.3.3. Utredningen om förenklade sjukförsäkringsregler för enskilda näringsidkare ska presentera sitt betänkande , och de förslag som läm- nades av utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring bereds i . De förslag som vi lämnar i det här avsnittet handlar om insatser för att stärka konstnärers tillgång till trygghetssystemen som inte ingår i det pågående arbetet. 7.5.1Utred hur stipendier ska hanteras i trygghetssystemen Förslag: Regeringen tillsätter en utredning om hur perioder med statliga stipendier kan göras överhoppningsbara så att konstnärer kan basera sin a-kassa eller sjukpenninggrundande inkomst på arbete och inkomster före stipendieperioden. Vi bedömer att det krävs förändringar så att de konstnärer som till- delas statliga stipendier får bättre förutsättningar att ta del av de sociala trygghetssystemen. Stipendier är viktiga för konstnärers möj- ligheter att fördjupa och utveckla sitt skapande men är inte överhoppningsbara vid beräkning av förvärvsarbete och sjukpen- ninggrundande inkomst (SGI). Efter en period med stipendier är det därför svårt för konstnärer att ta del av de sociala trygghetssystemen. Frågan om stipendieperioder kan göras överhoppningsbar hanteras inte av den nu pågående utredningen , enkelt och förutsägbart –Företagares trygghetssystem (dir. 2020:71) utan måste utredas och hanteras i särskild ordning. 7.5.2Utveckla informationen om trygghetssystemen Förslag: får i uppdrag att följa upp och vidare- utveckla det arbete som myndigheten bedrev 2020 med att ut- veckla informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Uppdra- get gäller 2022–2023 och ska redovisas till regeringen . får i uppdrag att bistå med sin sakkunskap om kombinatörer inom kulturområdet i detta ärende.