sou · H9B356 · 2022-01-01 00:00:00 — Endast ett fåtal delstater har uttryckliga förbud, men giltigheten hos surrogatavtal kan i många fall bli ifrågasatt utifrån bristen på relevant reglering eller vägledande domstolsbeslut.8 En stor del av de könsceller som används vid surrogatarrange- mang i kommer från anonyma , vilka har rätt att för- bli anonyma genom hela processen.9 De barn som föds i genom 7Se bl.a. SOU 2016:11 s. 217 f., , “of ” i och , International Surrogacy Arrangements Legal Regulation at the international Level, 2013 s. 387 f. och . Scherpe m.fl., Eastern and Western Perspectives on Surrogacy, 2019, s. 307 f. Surrogacy Map, Surrogacy Laws , websidan / us-surrogacy-law-map/. 9Se Snyder s. 394. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund ett surrogatarrangemang blir amerikanska medborgare och har där- med även rätt till ett amerikanskt pass.10 Nedan lämnas en redogörelse för regleringen i några delstater där frågorna varit aktuella. I saknades det länge en författningsreglering som speci- fikt behandlade surrogatmoderskap. Gällande rätt utvecklades i stäl- let genom praxis. Fallet v. Calvert (Supreme Court of , 1993) handlade om en surrogatmoders rätt till ett barn som hon inte var genetiskt besläktad med. Under graviditeten uppstod meningsskilj- aktigheter mellan surrogatmodern och de tilltänkta föräldrarna. Bar- net hade genetisk koppling till de tilltänkta föräldrarna. Surrogat- modern ville inte lämna ifrån sig barnet om hon inte fick betalt för vissa fordringar. Domstolen konstaterade att det fanns två naturliga mödrar enligt kalifornisk rätt, den genetiska och den biologiska mo- dern, men att dessa i detta fall inte var samma person. I den situatio- nen ansåg domstolen att parternas vilja såsom den kommit till ut- tryck genom surrogatavtalet fick vara avgörande. Avtalet bedömdes inte strida mot lag eller allmän ordning i . Domstolen fann mot denna bakgrund att de tilltänkta föräldrarna var barnets föräld- rar och förklarade att den tilltänkta modern skulle vara barnets mor. En invändning om att surrogatavtalet skulle stå i strid med vederlags- förbudet vid adoption och därför inte skulle gälla underkändes. Domstolen anförde i detta sammanhang att det var ett frivilligt avtal mellan parterna, att surrogatmodern inte var utsatt för någon ekono- misk press att lämna ifrån sig barnet, att barnet inte var surrogat- moderns genetiska barn samt att betalningarna avsåg att kompensera surrogatmodern för hennes insats att bära och föda barnet, och inte för att hon skulle ge upp föräldrarättigheterna till barnet. Fallet In re Marriage of Buzzanca (Court of Appeal, 1998) handlade om ett surrogatarrangemang där ingen av de till- tänkta föräldrarna var genetiskt besläktade med barnet. När barnet föddes hade de tilltänkta föräldrarna separerat och ville inte längre ta hand om barnet. Domstolen förklarade att surrogatavtalet band de 10Se Snyder s. 396. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund tilltänkta föräldrarna vid barnet och att de var barnets rättsliga för- äldrar. I de nu angivna rättsfallen antog kalifornisk domstol en ”intented- based” syn på föräldraskapen, dvs. de tilltänkta föräldrarna skulle tillskrivas rätten eller skyldigheten att agera föräldrar.11 Härefter har fullständigt surrogatmoderskap lagreglerats i Kali- fornien (The Family Code, Division 12. Surrogacy Facilita- tors and Assisted Reproduction Agreements for Gestational Carri- ers). Regleringen är i princip en kodifiering av de principer som stad- fästs genom praxis.12 Lagregleringen i kan sammanfattas enligt följande. De tilltänkta föräldrarna och surrogatmodern träffar ett avtal ”As- sisted reproduction agreement”. Det finns vissa formkrav när det gäller dessa avtal. Det ska finnas en anteckning om varifrån könscel- lerna kommer om det inte är fråga om anonymt donerade celler. Par- terna måste representeras av olika ”independent licensed attorneys” och avtalet ska bevittnas. Befruktningsprocessen får inte påbörjas in- nan avtalet har undertecknats. krävs också att det i avtalet regleras hur surrogatmoderns sjukvårdskostnader ska tas om hand. Avtalet kan ingås före barnets födelse. Avtalet går före eventuella andra fader- och moderskapspresumtioner. En domstol kan fastställa föräldraskapet för de tilltänkta föräldrarna genom ett förenklat förfarande. Detta kan ske innan barnet är fött. Bestämmel- serna hindrar dock inte att de tilltänkta föräldrarna fastställs som barnets föräldrar även om kraven inte är uppfyllda. I sådana fall ska dock domstolen kräva tillräcklig bevisning om att parternas anspråk är berättigade. Fram tilläts surrogatmoderskap endast om den tilltänkta moderns ägg användes vid befruktningen. Ett olikkönat gift par kun- de alltså använda donerade spermier men inte donerade ägg. Detta innebar att surrogatmoderskap inte var möjligt om den tilltänkta modern saknade funktionsdugliga ägg. utvidgades möjlig- heterna till surrogatmoderskap. Den nya lagstiftningen innebär att 11Se SOU 2016:11, s. 218 f. och Snyder s. 389 och 648. 12Se SOU 2016:11, s. 221 och Demopoulos, a.a., s. 1760. Se även Darnovsky och Beeson, a.a., s. 11. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund både donerade ägg och donerade spermier kan användas vid befrukt- ningen. Den omfattar dock inte sådana avtal där surrogatmodern har bidragit med sina ägg (s.k. partiella surrogatmoderskap). Surrogat- modern ska vara minst , ha fött minst ett barn och ha genomgått en medicinsk undersökning. Surrogatmodern ska liksom de tilltänkta föräldrarna ha genomgått en konsultation med en yrkesutövare inom t.ex. psykologi eller psykiatri och ha fått obero- ende juridisk rådgivning om villkoren i surrogatavtalet och de rätts- liga konsekvenserna därav. Det är tillåtet för de tilltänkta föräldrarna att utge en rimlig ersättning till surrogatmodern som ska framgå av surrogatavtalet. Om villkoren som uppställs är uppfyllda har de till- tänkta föräldrarna enligt avtalet rätt att direkt efter barnets födelse ta fysisk vårdnad om barnet. Den som är part i ett surrogatavtal kan ansöka om att en domstol förklarar att de tilltänkta föräldrarna är barnets enda föräldrar (s.k. Parentage order). Ansökningen kan göras före, under eller efter graviditeten.13 I fallet Matter of Baby M (The Supreme Court of , 1988) var det fråga om giltigheten av surrogatavtal. Efter att surrogatmo- dern fött barnet ångrade hon sig och ville inte längre lämna över det till de tilltänkta föräldrarna; en man som hade genetisk koppling till barnet och en kvinna som inte hade någon sådan koppling. Mannen och kvinnan var gifta. Domstolen förklarade att surrogatavtalet stred mot lag och allmän ordning i delstaten och fann att avtalet var ogiltigt. antogs en lag som kriminaliserade surrogatarrangemang. antogs dock en ny lag som tillåter kommersiella surro- gatarrangemang under vissa specifika villkor (Act). För att ett surrogatavtal ska vara giltigt enligt den nya lagen får surrogatmoderns ägg inte användas. Surrogatmodern ska vidare ha fyllt och vara amerikansk medborgare eller ha permanent bo- sättning i landet. Antingen surrogatmodern eller åtminstone en av 13 Se redovisning i SOU 2016:11, s. 222 f. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund de tilltänkta föräldrarna måste ha varit bosatt i delstaten innan surrogatavtalet genomförs. Vidare ska minst en av de tilltänkta föräldrarna vara amerikansk medborgare eller vara permanent bosatt i landet. Som ytterligare krav uppställs att surro- gatmodern måste genomgå en fullständig medicinsk utredning och lämna sitt samtycke med insikt i de fysiska och psykiska risker som arrangemanget kan innebära. De tilltänkta föräldrarna ska teckna en försäkring för surrogatmodern. Både surrogatmodern och de till- tänkta föräldrarna ska representeras av oberoende rådgivare. Av av- talet ska framgå att surrogatmodern har rätt att själv fatta alla beslut kring den assisterade befruktningen samt om graviditeten ska avbry- tas. Själva avtalet ska vidare följa flertalet formkrav. Genom ett giltigt surrogatavtal blir de tilltänkta föräldrarna bar- nets föräldrar och vårdnadshavare, och inte surrogatmoderns och hennes eventuella partner. Om surrogatavtalet inte uppfyller de krav som uppställs i lagen kan domstol fastställa föräldraskapet utifrån parternas avsikt, med hänsyn till barnets bästa. I lagen anges att bris- ten på genetiska band mellan barnet och de tilltänkta föräldrarna inte är en tillräcklig grund för att neka föräldraskap. Lagen klargör sam- tidigt att om surrogatarrangemang genomförs utan skriftligt avtal så gäller de vanliga föräldraskapsreglerna. I sådana fall anses surrogat- modern, den födande kvinnan, som barnets rättsliga mor. Barnets rättsliga far kan vara antingen den som är gift med barnets mor eller den tilltänkta fadern om dennes spermier använts vid den assisterade befruktningen.14 Vid tiden för Smers rapport var surrogatarrangemang inte till- låtet i 15 av 27 av EU:s medlemsstater. Surrogatarrangemang tilläts då i 12 medlemsstater; , , , , , , , , , , och (i vissa av länderna, bl.a. och Neder- länderna tilläts endast altruistiska surrogatarrangemang). 14Joanna L. , A New : Repeals Longstanding Criminal on Surro- gacy, publicerad artikel i . Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund varande 15 medlemsstaterna var surrogatarrangemang direkt eller in- direkt otillåtna.15 En senare studie visar att 16 av 44 länder i per den antingen tillät eller utförde surrogatarrangemang i avsaknad av lagstiftning. Enligt rapporten förekom sådana arrange- mang i följande länder; , , , , , , , , , , Make- donien, , , , och . Av de 16 länderna hade åtta länder uppgett att särskilda kriterier uppställs och fyra länder att det saknas sådana. Resterande länder lämnade ingen uppgift om detta.16 I inledningen till rådgivande yttrande den presenteras en komparativ studie avseende regleringen av surrogatarrangemang i konventionsstaterna. Här anges att surro- gatmoderskap är tillåtet i nio av 43 länder, tolererat i tio länder och antingen direkt eller indirekt förbjudet i resterande 24 länder.17 Nedan beskrivs ett urval av länderna i där frågorna varit aktuella. I är surrogatarrangemang tillåtet. Landet tillåter även sam- könade par att genomgå sådana. I ett fall som förekommit i hade parterna ingen dom, utan faderskapet för den genetiske fadern fastställdes av socialnämnd i . I förekommer surrogatmoderskap. Surrogatarrangemang har dock inte reglerats särskilt och förekommer både genom assisterad befruktning och efter privata arrangemang. Kommersiella arrange- mang har ifrågasatts i ett par uppmärksammade rättsfall där de in- blandade dömts för inhuman behandling. Som utgångspunkt gäller mater est-principen – att den kvinna som föder barnet är barnets mor. Är surrogatmodern gift blir hennes 15Se Smer rapport 2013:1, Assisterad befruktning – etiska aspekter, s. 161 f. och SOU 2016:11, s. 187. 16Se rapporten on ART and IUI: legislation, regulation, funding and registries in Euro- pean countries, , p. 1–15, 2020. 17Se Advisory opinion [GC], nr. P16-2018-001, French Court of Cassation. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund make som utgångspunkt barnets rättsliga far. Ett sådant faderskap kan upphävas till förmån för en tilltänkt genetisk far. Om det inte finns någon rättslig mor på grund av att barnet fötts anonymt i ut- landet eller att barnets utländska födelsebevis inte godtas av belgiska myndigheter (som inte godtar utländska födelsebevis efter surrogat- arrangemang) kan den tilltänkta modern bekräfta moderskapet till barnet eller få moderskapet fastställt. Den tilltänkta fadern kan göra samma sak. I andra fall är dock adoption det enda alternativet för de tilltänkta föräldrarna att bli rättsliga föräldrar till ett barn som fötts genom ett surrogatarrangemang.18 Surrogatmoderskap är inte tillåtet i Danmark.19 Av 30 § barnlagen (Lov om børn, nr. 460/2001) följer att den kvinna som föder ett barn är barnets mor, även om ägget har donerats av en annan kvinna. Be- stämmelsen betraktas som en rättsgrundsats och tillämpas också när ett barn har fötts i utlandet och även om en annan kvinna skulle be- traktas som mor till barnet där på grung av ett surrogatarrangemang. Bara genom adoption går det att ändra moderskapet enligt dansk rätt. Det finns flera bestämmelser i dansk rätt som syftar till att mot- verka surrogatarrangemang. Exempelvis finns i 13 § lagen om assi- sterad befruktning en bestämmelse om att sådan befruktning inte får utföras i de fall det finns ett avtal om att en kvinna ska föda barnet åt någon annan. En överträdelse av förbudet kan medföra straff (29 § samma lag). En annan bestämmelse finns i 31 § barnlagen som anger att ett avtal är ogiltigt om det innebär att den kvinna som föder bar- net ska överlämna barnet till någon annan. Vidare innehåller dansk adoptionslag också ett förbud mot förmedling av surrogatmoder- skap på så vis att det stadgas att hjälp inte får tillhandahållas eller tas emot för att skapa en förbindelse mellan en kvinna och en annan som önskar att kvinnan ska föda ett barn åt denne (33 §). Förbudet är straffbelagt (34 §).20 18Se E. , Handbook of Gestational Surrogacy, International Clinical Practice and Policy Issues, 2016, s. 116 f.) 19Se bl.a. Smers rapport 2013:1, s. 80 f. och även nedan återgivna dom i avsnitt 5.5.2). 20Se SOU 2016:11, s. 190 f. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund I förekom surrogatmoderskap i viss omfattning under ore- glerade former då en samlad lagstiftning för assisterad befruktning infördes. Enligt lagen får assisterad befruktning inte ut- föras om det finns anledning att anta att barnet kommer att lämnas bort för adoption. Surrogatmoderskap som baserar sig på assisterad befruktning strider mot 8 § punkten 6 lagen om assisterad befrukt- ning (2006/1237) och är därför förbjudet i . Syftet med be- stämmelsen är att förhindra surrogatmoderskap i . genomförde den finska delegationen inom social- och hälsovård, ETENE en undersökning av surrogatarrangemang på uppdrag av justitieministeriet. Delegationen gjorde bedömningen att surrogatarrangemang ger fler positiva än negativa effekter och att det borde tillåtas i enskilda fall då det är etiskt godtagbart. I septem- ber 2012 publicerade justitieministeriet en promemoria i ämnet, som remissbehandlades. Därefter beslutades att inte inleda någon beredning av lagförslag under mandatperioden.21 Av det fin- ska regeringsprogrammet framgår att tillåtlighe- ten av altruistiska surrogatmoderskap under vissa lagstadgade förut- sättningar kommer att utredas. infördes en ny moderskapslag i som re- glerar frågor om moderskap bl.a. till följd av assisterad befruktning. Enligt 41 och 45 §§ erkänns inte moderskap som fastställts eller gäl- ler utomlands om en person som var bosatt i skaffat barnet genom surrogatmoderskap i en främmande stat (se mer nedan i av- snitt 5.5.3). I pågår ett lagstiftningsarbete för att skapa en samordnad föräldraskapslagstiftning för olika typer av föräldraskap. I är surrogatarrangemang förbjudna och kriminaliserade.22 Detta gäller såväl kommersiella som altruistiska surrogatarrange- mang. Enligt artikel 16–7 och 16–9 i franska civillagen anses avtal som innebär graviditet för någon annans räkning ogiltiga och i strid med allmän ordning. Den kvinna som föder barnet betraktas som barnets mor (artikel 47 i franska civillagen). Moderskap bestäms på samma 21Se Smers rapport 2013:1, s. 82 f. och s. 162 f. och SOU 2016:11, s. 195 f. 22Se mer nedan i avsnitt 5.5.4. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund sätt när barnet fötts efter en assisterad befruktning. Enligt den franska civillagen fastställs moderskap genom att modern anges på barnets födelsecertifikat. I tillåts surrogatarrangemang . I Civillagens ar- tikel 1187 och framåt finns regler om fastställande av föräldraskap till barn när föräldrarna är gifta respektive ogifta. Föräldraskap vid surrogatarrangemang regleras dock i en särskild lag ”IVF-lagstift- ningen”. Enligt artikel 143 i denna lag är IVF-behandling tillåten för att bota infertilitet och vid risk för överföring av genetisk sjukdom. Enligt samma artikel är IVF-behandling tillåten också för att ut- veckla ett embryo (befruktat ägg) hos en surrogatmoder om den till- tänkta modern inte har någon funktionell livmoder. De tilltänkta föräldrarna anses enligt lag vara rättsliga föräldrar till det barn som föds genom ett surrogatarrangemang. Varken en donator eller surro- gatmodern har laglig rätt att bli rättslig förälder till barnet. Det är bara de tilltänkta föräldrarna som uppges i barnets födelsebevis. Födel- sebeviset utfärdas av ”House of ” från det att fullständigt och översatt underlag lämnats in av de tilltänka föräld- rarna. Som underlag krävs ett surrogatavtal, kopior av de tilltänkta föräldrarnas pass, ett bevis om embryoöverföringen från IVF-klini- ken och ett födelsecertifikat från förlossningssjukhuset.23 I har surrogatmoderskap varit förbjudet . Förbu- det infördes i artikel 5 lagen 55/1997 om konstgjord befruktning. lades ett förslag fram för det isländska parlamentet där det föreslogs att altruistiska surrogatarrangemang skulle legaliseras. Förlaget återremitterades och behandlades i flera omgångar varvid det framfördes negativa invändningar från flertalet remissinstanser. Härefter har frågan bordlagts. dömde i ett fall angå- ende ett samkönat kvinnligt par som ville få en dom erkänd på mo- derskap från efter ett surrogatarrangemang där både donerade 23Se Sills, s. 140 f. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund ägg och spermier använts. Isländska myndigheter vägrade att regi- strera paret som föräldrar till barnet i . Inte heller fick barnet automatiskt isländskt medborgarskap. Barnet omhändertogs av so- ciala myndigheter och placerades till vidare hos paret. Paret separe- rade 2015. förklarade att den kvinna som bär och uppfostrar ett barn är barnets mor enligt isländsk lag, också efter as- sisterad befruktning. Vidare framhöll domstolen att surrogatarran- gemang inte är tillåtna i och att överträdelser mot förbudet är straffbelagt. Domstolen anförde att den kaliforniska domen som ut- pekade någon annan som mor till barnet än den kvinna som fött bar- net strider mot isländska regler om moderskap till barn och förbudet mot surrogatarrangemang. Att inte registrera paret som barnets för- äldrar ansågs därför stå helt i överensstämmelse med isländsk lag.24 I är surrogatmoderskap förbjudet och kriminaliserat.25 I är altruistiska surrogatarrangemang tillåtna. Kom- mersiella surrogatarrangemang är förbjudna och den som offentligt marknadsför sådana tjänster begår ett brott. Som utgångspunkt är kvinnan som föder barnet dess mor och föräldraskapet överförs till de tilltänkta föräldrarna efter födseln. Detta kan inte ske mot någon av parternas vilja. Surrogatmodern har ingen laglig skyldighet att lämna över barnet mot sin vilja och de tilltänkta föräldrarna ingen skyldighet att ta emot barnet. Som utgångspunkt är en kvinna som har fött eller adopterat ett barn, barnets mor (artikel 198 i den nederländska civillagen). De som är gifta eller registrerade partner har ett gemensamt föräldraansvar för barnet från födseln, såvida inte barnet har en annan rättslig för- älder (artikel 82 och 253). Föräldraansvar innebär också en under- hållsskyldighet gentemot barnet. Föräldraansvar betyder dock inte att moderns kvinnliga partner blir barnets rättsliga förälder eller att 24Se mer nedan under avsnitt 5.5 och dom i Valdís Fjölnisdóttir m.fl. mot , nr 71552/17. 25För en beskrivning av italiensk rätt, se dom i Paradiso and Campanelli v. , [GC], nr 25358/12 och ovan avsnitt 3.6.4. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund det uppstår arvsrätt mellan dem. Moderns partner kan bara bli barnets rättsliga förälder om hon adopterar barnet. Ett lagförslag som innebär att rättsligt föräldraskap kan uppkomma p.g.a. äkten- skap med modern har övervägts.26 I finns vissa föreskrifter om surrogatmoderskap i lagen om skydd för medborgarnas hälsa , i den ryska motsvarigheten till och i lagen om registrering av civil- rättslig status . Moderskapet till ett barn fastställs i på grundval av bar- nets födelsecertifikat. Detta innebär att kvinnan som har fött barnet i regel anses som barnets mor. Om barnet inte föddes inom vården kan medicinsk dokumentation, vittnesmål och andra bevis grunda moderskap. I fråga om surrogatarrangemang ska tilltänkta föräldrar efter bar- nets födelse, och under förutsättning att surrogatmodern samtycker till det, antecknas som barnets föräldrar i födelsebeviset. Regleringen innebär att surrogatmodern kan ångra sig och behålla barnet. I ett sådant fall ska i stället surrogatmodern antecknas som barnets mor och hennes eventuella make antecknas som barnets far. När upp- gifter om föräldraskapet har tagits in i födelsebeviset, och födelse- beviset har registrerats hos det ryska folkbokföringskontoret, anses det rättsliga föräldraskapet fastställt. Detta framgår av 51 § föräldra- balken. Här anges också att de tilltänkta föräldrarna ska vara gifta med varandra. Bestämmelsen ska dock läsas tillsammans med innehållet i lagen om skydd för medborgarnas hälsa. Enligt den senare lagen kan även ogifta par och ensamstående kvinnor genomgå assisterad befruktning. Ensamstående män och samkönade par kan däremot inte uttryckligen bli föräldrar genom ett surrogatarrange- mang. Om de tilltänkta föräldrarna är utländska medborgare, ska barnet inte få ryskt medborgarskap. Undantag gäller om de tilltänkta föräldrarna är bosatta i och barnet inte kan förvärva deras medborgarskap.27 26Se Trimmings och s. 273 f. 27Se SOU 2016:11, s. 475 f. samt Trimmings och , s. 311–317 och 321. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund Det ryska underhuset arbetar på ett nytt lagförslag för att ändra den nuvarande liberala regleringen om surrogatmoderskap i Ryss- land. Om förslaget antas skulle det bli förbjudet för utlänningar och ogifta par att anlita en surrogatmoder i . Det nya lagförsla- get skulle begränsa surrogatmoderskap till gifta heterosexuella par som har uppehållstillstånd i . Paren måste vidare ha varit gifta , vara och inte gamla, samt ha ett giltigt medicinskt skäl. Det har tidigare gjorts försök att begränsa kommersiellt surrogatmoderskap i Ryss- land, vilket har misslyckats. I är surrogatmoderskap inte tillåtet. Det saknas ett uttryck- ligt förbud mot surrogatarrangemang. Det finns dock en bestäm- melse om att avtal om surrogatarrangemang är ogiltiga. I är den kvinna som föder barnet barnets mor enligt mater est-principen. I gäller som utgångspunkt att den kvinna som föder ett barn är barnets mor (mater est-principen). Altruistiska surrogat- arrangemang är tillåtna i under vissa förutsättningar. Föräldraskapet kan flyttas över från surrogatmodern till de tilltänkta föräldrarna efter det att barnet har fötts. Detta sker genom att dom- stol utfärdar en s.k. ”Parental order”, ett beslut genom vilket dom- stolen flyttar över föräldraskapet till de tilltänkta föräldrarna. En Pa- rental order kan inte utfärdas förrän tidigast efter förloss- ningen. Förutsättningarna är att barnet har fötts med användning av könsceller från minst en av de tilltänkta föräldrarna, att de tilltänkta föräldrarna är gifta, har ett registrerat partnerskap eller är sambor samt att surrogatmodern och barnets andra potentiella förälder har samtyckt. Dessutom måste barnet bo hos de tilltänkta föräldrarna. Domstolen ska göra en efterhandskontroll och kontrollera att de tilltänkta föräldrarna är lämpliga och att ersättning inte har utgått förutom för ”reasonable expenses”.28 Det är inte ovanligt att till- 28Se SOU 2016:11 s. 209. Se även rättsfallet Re X and Y (Foreign Surrogacy) (2008) EWHC 3030 () och Smers rapport 2013:1, s. 163 f. Surrogatarrangemang i och i utlandet – en bakgrund tänkta föräldrar betalar upp mot () till surro- gatmödrar.29 Surrogatmoderskap är förbjudet i och det finns kriminali- sering för att motverka surrogatarrangemang. Surrogatavtal mellan modern och en äggdonator är inte heller bindande.