sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Slutligen gäller inte något krav på lov för ett upplag, om det under vissa förutsättningar är fråga om högst två enheter i form av fritidsbåt, husvagn eller husbil (nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 1 och 4–6 PBF). Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Inledningsvis kan nämnas att större materialupplag (exempelvis en brädgård), varu- upplag (exempelvis containrar för en speditionsverksamhet), ett av- fallsupplag (exempelvis bygg- och rivningsavfall) eller vissa cisterner (exempelvis vid bensinstationer) kan vara av den art och storlek att de självständigt eller tillsammans med andra liknande anläggningar kan bilda ett sådant industriområde som omfattas av MKB-direktivet. Det handlar alltså om industriområden och företagsparker som oftast anläggs för att skapa förutsättningar för flera olika företag när det gäller t.ex. småindustri och lager- och speditionsverksamhet. Även i regeringens nya proposition Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen130 har förslag lämnats som vi måste förhålla oss till när det gäller utformningen av lovplikten. Vad först gäller upplag avses enligt förarbetena sådant som lagras utomhus och sådant som är självständigt i förhållande till en annan verksamhet. Foder, gödning och annat i samband med jordbruk ut- gör således inte upplag och inte heller råvaror m.m. som läggs upp i anslutning till en industri. Som upplag räknas dock uppställning av ett stort antal bilar (jfr bilkyrkogård) och bensin- och bränsleförråd, liksom vinteruppställning av småbåtar och . Även anlägg- ningar för deponering av avfall betraktas som upplag.131 Vi finner inte skäl att ifrågasätta den lovpliktsreglering som gäller för upplag. Som ovan har nämnts bör dock till upplag normalt inte hänföras sådan uppställning av fordon m.m. som ligger närmare 2020/21:174. 1985/86:1 s. 684 ff. till hands att hantera enligt bestämmelserna om lov för parkerings- plats. I sammanhanget bör också nämnas att mer varaktig uppställ- ning av t.ex. husvagn, villavagn och husbil – liksom – kan falla in under definitionen av byggnad (1 kap. 4 § PBL) och därmed utlösa lovplikten som gäller för sådana. Materialgård är en term som i princip inte används i vardagligt språkbruk. Av förarbetena kan dock utläsas att fråga är om en per- manent anordning som är avsedd att utnyttjas för inrättande av upp- lag. I lagrådsremissen till ÄPBL föreslogs att termen upplag skulle innefatta även materialgårdar. Lagrådet invände dock mot detta förslag och angav att det är olämpligt att genom ett motivuttalande sammanföra under ett begrepp vad som enligt gällande rätt är att anse som två olika slags anläggningar. Den fristående lovplikten för materialgårdar behölls därför.132 Vi har inte funnit skäl att göra någon annan bedömning, särskilt som termen materialgård också används i annan lagstiftning som rör den fysiska planeringen, t.ex. väglagen och lagen om byggande av järnväg. Vi menar vidare att det i lovpliktshänseende egentligen inte finns starka skäl för att skilja på förvaring av fast eller flytande materia eller materia i gasform. Skillnaden är att materia som inte är i fast form behöver någon form av förvaringsanläggning för att härbärgera den. Det kan t.ex. vara en cistern för bränsle för en bensinstation eller för kväve till läkemedelsindustri. Det kan också vara finfördelad materia, exempelvis konstsnö i en betongdamm vid en skidbacke, en silo för spannmål eller djurfoder, en plansilo för sand eller en gödselstuka för gödsel. Åtgärder som alltså inte självständigt fyller någon funktion (och som inte är en byggnad), utan är till för att förvara materia, kan vara lika omgivningspåverkande som ett mer traditionellt upplag/gård av materia i fast form. Vi bedömer således att lovplikten bör omfatta även dessa fasta förvaringsanläggningar. Liksom vad gäller övriga an- läggningar, föreslår vi inte några legaldefinitioner av dessa anlägg- ningar (se avsnitt 7.4). Som fast förvaringsanläggning bör också räknas återvinningsstation, vilket korresponderar med att anläggningar för deponering avfall och liknande historiskt har betraktats som upplag (se avsnitt 4.5).133 Åter- vinningsstationer är vanligt förekommande i stads- och land- 1985/86:1 s. 684 ff. 1985/86:1 s. 685. Vi bedömer att lokalisering, placering och utformning av återvinningsstationer är en åtgärd i närmiljön som spelar stor roll för närboende. Att de är placerade och lokaliserade så att de är lättill- gängliga i närområdet för de som är avsedda att nyttja dem är också en central åtgärd för att underlätta återvinning av material. Utform- ningen och anpassningen till platsen är också av vikt för stadsbilden och den upplevda tryggheten på platsen. Vi anser därför att lovpröv- ningen fyller en viktig funktion genom att väga olika intressen mot varandra. Som en konsekvens av att vi föreslår en lovplikt för fast förvar- ingsanläggning, bör den självständiga lovplikten för vissa cisterner – och andra fasta anläggningar för kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga och för varor som kan medföra brand eller andra olyckshändelser – (nuvarande 6 kap. 1 § 4 PBF) slopas. Lovplikten för upplag, materialgårdar och fasta förvaringsanlägg- ningar bör avgränsas på ett sätt som gör regleringen enkel, effektiv och ändamålsenlig. Precis som anges i förarbetena bör lovplikten t.ex. inte utlösas av en villaägares vedstapel eller måttliga förråd av byggnadsmaterial.134 En eller flera containrar är i vissa fall också undantagna från lovplikt (nuvarande 6 kap. 2 § 5 PBF); en van- lig s.k. ISO-container är och 2,9 meter hög.135 Mot bakgrund av det nu anförda – samt med beaktande av de tal och mått vi i övrigt – så långt det är lämpligt – grundar våra förslag om lovplikt på – föreslår vi en lovplikt för upplag, materialgårdar och fasta förvaringsanläggningar som är högre än över mark- ytan eller som upptar en markyta som – tillsammans med andra så- dana anläggningar på en fastighet – är större än i ett område som omfattas av en detaljplan, eller utan- för ett sådant område. Under utredningsarbetet har framförts att t.ex. ett upplags om- givningspåverkan kan vara väl så omfattande utanför detaljplanelagt område, i vart fall när fråga är om sammanhållen bebyggelse. Vår upp- delning bygger dock på vår utgångspunkt om fördelarna med en om- rådesdifferentierad lovplikt (se avsnitt 7.5.2). Dessutom bör nämnas att nära gräns och i värdefulla områden föreslår vi en utökad lovplikt, bl.a. för upplag, materialgårdar och fasta förvaringsanläggningar som annars inte omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.8 och 7.10). 1985:86:1 s. 684 ff. 135sv.wikipedia.org/wiki/ISO-container, hämtad . Avslutningsvis bör nämnas att vi inte har funnit skäl att reglera lovplikten för åtgärder under mark, t.ex. nergrävda cisterner eller motsvarande, främst eftersom de i första hand bör hanteras genom , lagen om skydd mot olyckor lag och lagen om brand- farliga och explosiva varor. Av nuvarande 6 kap. 1 § 10 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra transformator- stationer. Av nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 4 PBF framgår att lovplikten inte gäller för transformatorstationer som omfattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen eller järnvägs- plan enligt lagen om byggande av järnväg. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Det har under utredningsarbetet inte framkommit skäl att ändra lovplikten. Visser- ligen synes transformatorstationer vara en av de anläggningar som lovprövas förhållandevis frekvent. Ofta är de heller inte större än de små byggnader om för kollektivtrafiken eller på allmän plats som enligt vårt förslag inte kommer att omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.6.1). innebär stationerna ofta en större investering; dessutom är det viktigt att de prövas mot bl.a. an- passningskravet (2 kap. 6 § första stycket 1 PBL). Enligt vår mening är det därför rimligt att de blir föremål för en förprövning oavsett storlek. Av nuvarande 6 kap. 1 § 3 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra tunnlar och bergrum som inte är avsedda för väg, järnväg, tunnelbana, spårväg eller gruvdrift. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Det har under utredningsarbetet inte framkommit skäl att ändra lovplikten. , torn, skorstenar och vindkraftverk Av nuvarande 6 kap. 1 § 6 PBF framgår att det krävs bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra vindkraftverk som är högre än över markytan, placeras på ett avstånd från gränsen som är mindre än kraftverkets höjd över marken, monteras fast på en byggnad eller har en vindturbin med en diameter som är större än . I 2 § 2 samma kapitel anges att det inte krävs bygg- lov om verket omfattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Vi bedömer att lovplikten för vindkraftverk på byggnader kan begränsas till sådana som monteras fast på en värdefull byggnad så som en fasadändring (se avsnitt 7.10). Dessa åtgärder behöver således inte omfattas av en fristående lovplikt i nu aktuellt hänseende.136 gäller lovplikten bl.a. för vindkraftverk som är högre än De mindre vindkraftverken (jfr gårdsverk), har en höjd och kan försörja exempelvis ett lantbruk. Mot bakgrund av att vi föreslår en reglering av lovplik- ten för höga och smala anläggningarna i ett sammanhang, anser vi att det är lämpligt att lovplikten för alla dessa anläggningar inträder om anläggningen är högre än över markytan. Lov bör dock – precis som delvis gäller – inte krävas om ett vindkraftverk om- fattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. (se vidare nedan). Under utredningsarbetet har framkommit att det är verkets höjd över marken som ensamt bör avgränsa lovplikten. Vindturbinens diameter kan i och för sig ha betydelse för vilken omgivnings- påverkan ett verk genererar.137 innebär höjdavgränsningen av själva verket även en (proportionell) begränsning av rotorbladens längd. I förekommande fall kan dessutom oacceptabel påverkan i form av buller eller på t.ex. artskyddet, hanteras genom bestämmelser.138 Härtill kommer att vi behåller anmälningsplikten för vindkraftverk som inte omfattas av krav på lov, för prövning av de tillämpliga tekniska egenskapskraven (se avsnitt 7.16). Vi föreslår därför att lovplikten utformas i enlighet härmed. Av nuvarande 6 kap. 1 § 5 PBF framgår vidare att det krävs bygg- lov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra radio- eller telemaster eller torn. I 6 kap. 2 § 1 § PBF anges att lov inte 1980/81:99 s. 8. 1980/81:99 sid. 9 f. 2008/09:146 s. 38. krävs om det är fråga om en liten anläggning som är avsedd endast för en viss fastighets behov. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Vi har valt att fokusera på höga och smala anläggningar eftersom de normalt kan påverka stads- och landskapsbilden just på grund av sin höjd och därmed synligheten på långa avstånd i miljön. Det är således mot denna bakgrund vi har bedömt att anläggningar med en viss höjd bör omfattas av lovplikt. Därutöver kan de i förekommande fall även påverka naturmiljön, exempelvis fågellivet, negativt. Vi anser att det är en inkonsekvens i regelverket, med hänsyn till påverkan på stads- och landskapsbilden och eventuella olägenheter för omgivningen, att en mast bestyckad med en väderstation inte om- fattas av krav på lov, men om den i stället bär en antenn för radio eller telekommunikation krävs lov. Mot den bakgrunden föreslår vi att alla över en viss höjd, oavsett teknisk bestyckning, bör vara bygglovspliktiga. Detta innebär t.ex. att över en viss höjd försedda med ljusanordningar, exempelvis i anslutning till en idrotts- anläggning, en parkeringsplats eller vid ett upplag, ska omfattas av lovplikt. Även högre skorstenar kan till sin utformning och omfattning vara mycket lika ett ventilationstorn eller en mast av monopoletyp. I stads- och landskapsbilden har de motsvarande synlighet och påverkan som dessa torn och . Vi bedömer därför att även höga skorstenar bör omfattas av motsvarande lovplikt. För att lovplikten ska utlösas, bör anläggningen som sagt vara av en viss höjd. Vi har här funnit skäl att använda samma höjdbegräns- ning som gäller för vindkraftverk, dvs. att krav på lov endast ska gälla för anläggningar som är högre än över markytan eller är placerade på ett avstånd från gränsen som är mindre än anläggningens höjd över marken. Härigenom kommer traditionella flaggstänger av- sedda för flaggor utan reklam eller propaganda normalt inte att om- fattas av lovplikt (jfr dock även 6 § lagen om särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning).139 Detta är enligt vår mening ändamålsenligt eftersom dessa är sedvanliga inslag i stads- och land- skapsbilden som normalt inte kan anses påverka omgivningen så nega- tivt att de måste förprövas. En sådan höjdbegränsning korresponde- rar också med bestämmelser i luftfartsförordningen (6 kap. 25 §) om s.k. flyghinderanmälan (se avsnitt 3.3.7). 139Jfr , hämtad . Avslutningsvis bör nämnas att i värdefulla områden föreslår vi en utökad lovplikt, bl.a. för sådana vindkraftverk, , torn och skor- stenar som annars inte omfattas av krav på lov (se avsnitt 7.10). Av nuvarande 6 kap. 1 § PBF framgår att det krävs bygglov för att an- ordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra begravningsplatser. Bakgrunden till lovplikten framgår av avsnitt 4.5. Vi har övervägt behovet av lovplikt för begravningsplatser utifrån vår allmänna ut- gångspunkt att så långt som möjligt undvika dubbelprövning (se av- snitt 7.2.3). I begravningslagen finns bestämmelser om utformning och vård av begravningsplatser och i kulturmiljölagen finns bestäm- melser om bl.a. fornminnen och kyrkliga byggnadsminnen (se av- snitt 3.3.5). Det kan även nämnas att krematorier är tillståndspliktiga enligt 32 kap. 1 § miljöprövningsförordningen. I vårt utredningsarbete har vi funnit att när lovplikten för begrav- ningsplatser infördes, kom lokaliseringsprövningen av nya begravnings- platser att endast regleras i det plan- och byggrättsliga regelverket.140 Med hänsyn till att endast lovpliktiga anläggningar omfattas av detalj- planekravet (4 kap. 2 § PBL) har vi funnit att kravet på bygglov för begravningsplatser bör kvarstå, i första hand för att möjliggöra en lokaliseringsprövning av dessa. Bestämmelsen finns i 9 kap. 13 § PBL. 1987/88:104 s. 63 f. 7.7.9Undantag från lovplikt för vissa andra anläggningar Förslag: Det ska dock inte krävas bygglov om 1.en parkeringsplats anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i en detaljplan har avsatts till gata eller väg, eller 2.ett upplag, en materialgård eller en transformatorstation om- fattas av undantag från krav på bygglov i vägplan enligt väglagen eller järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg. Det ska heller inte krävas bygglov för parkeringsplats, upplag, materialgård eller fast förvaringsanläggning utanför detaljplanelagt område om anläggningen behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln. Inte heller ska det krävas bygglov för upplag, materialgård, fast förvaringsanläggning, transformatorstation, tunnel, bergrum, mast, torn, skorsten eller vindkraftverk om anläggningen omfattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . Ingen lovplikt för vissa anläggningar som omfattas av vägplan m.m. Vi föreslår att det inte ska krävas bygglov om ett upplag, en material- gård eller en transformatorstation omfattas av undantag från krav på bygglov i en vägplan enligt väglagen eller i en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg. Det bör inte heller krävas bygglov för en parkeringsplats som anläggs med stöd av väglagen eller på mark som i en detaljplan har avsatts till gata eller väg. Förslaget korresponderar med de undantag som regleras i nuva- rande 6 kap. 2 § första stycket 3 och 4 PBF. Ingen lovplikt för vissa anläggningar som behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln Vi föreslår att parkeringsplats, upplag, materialgård och fast förvar- ingsanläggning i ett område som inte omfattas av en detaljplan inte ska omfattas av krav på lov om anläggningen behövs för jordbruket, skogsbruket, fisket eller renskötseln. Detta korresponderar med vårt förslag om att ekonomibyggnader som huvudregel inte omfattas av krav på lov i ett område som inte omfattas av en detaljplan (se av- snitt 7.6.1) och – såvitt gäller särskilt upplag – även med de tidigare förarbetsuttalandena.141 Ingen lovplikt för vissa anläggningar som omfattas av tillstånd enligt Av nuvarande 6 kap. 2 § första stycket 2 PBF framgår att vindkraft- verk under vissa förutsättningar inte omfattas av krav på bygglov om verket omfattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . En ny lovpliktsreglering ska vara enkel, effektiv och ändamålsenlig. Mot bakgrund härav samt med anledning av vad som framkommit under utredningsarbetet, bedömer vi att varken upplag, materialgård, fast förvaringsanläggning, transformatorstation, tunnel, bergrum, mast, torn, skorsten eller vindkraftverk bör omfattas av krav på bygglov, om anläggningen omfattas av tillstånd enligt 9 eller 11 kap. . Våra förslag innebär en minskad lovplikt eftersom undantaget blir tillämpligt på samtliga uppräknade anläggningar som enligt nu- varande reglering omfattas av krav på bygglov – och alltså inte bara som på vindkraftverk. Vi har övervägt att låta undantaget träffa även anläggningar som är anmälningspliktiga enligt . Vi har dock inte funnit skäl för en sådan utvidgning av undantaget, bl.a. då krav på planenlighet inte gäller anmälningspliktiga åtgärder (2 kap. 6 § MB). Bestämmelserna finns i 9 kap. 14 § PBL. 1985/86:1 s. 685. 7.8Krav på lov nära gräns 7.8.1En utökad lovplikt bör gälla nära gräns Förslag: Det ska närmare gränsen än eller inom område närmare än från järnvägsspårs mitt krävas bygglov för 1.nybyggnad eller tillbyggnad av en byggnad, 2.viss annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, 3.att uppföra, flytta eller utöka murar och plank som är högre än över marken, 4.att uppföra, flytta eller utöka altaner och pooler, och 5.att anordna, uppföra, utöka flytta eller väsentligt ändra en idrottsanläggning, ett upplag, en materialgård eller en fast förvar- ingsanläggning. En utökad lovplikt nära gräns är det ett antal av undantagen från krav på lov som förut- sätter att åtgärden i fråga inte ska vidtas för nära en grannes tomt, t.ex. vid uppförande av en friggebod eller tillbyggnad av ett en- och tvåbostadshus (jfr nuvarande 9 kap. 4 § första stycket, 4 a § första stycket, 4 b § första stycket, 4 f § första stycket, 5 a § första stycket, 6 § första stycket PBL och 6 kap. 2 § PBF). För komplementbostadshus och vissa komplementbyggnader gäller motsvarande även när åtgärden avses vidtas i anslutning till en järnväg (nuvarande 9 kap. 4 a § PBL). I vårt utredningsarbete har framkommit att lovplikten generellt bör vara mer omfattande än vad som normalt gäller om en åtgärd ska utföras nära en gräns. Visserligen har framförts synpunkter i motsatt riktning, främst med motiveringen att det är rimligt för boende i tätt- bebyggda områden att förvänta sig att mark i tomtgräns kommer att bebyggas. Det som dock ändå talar för en lovplikt för åtgärder nära gräns är framför allt att vissa åtgärders omgivningspåverkan generellt blir mer påtaglig ju närmare gränsen den vidtas och därmed ökar också risken att grannens motstående intressen träds för när. Eftersom det i dessa situationer i huvudsak är enskilda intressen som ska avvägas mot varandra, kan lovplikten i område nära gräns sägas få en viss karaktär av ”tvistlösning” mellan enskilda. Förprövningen från det allmännas sida säkerställer således att en korrekt avvägning av de enskilda mot- stående intressena sker innan åtgärden har vidtagits och möjliggör också ”medling” eller motsvarande från sida mel- lan grannarna. Härtill kommer att i viss utsträckning kan även vissa allmänna intressen naturligtvis tala för en förprövning i område nära gräns, t.ex. vad gäller vissa trafik-, olycks- och brandfrågor. Vi anser således att det finns skäl för en utökad lovplikt nära gräns. Det handlar i första hand om åtgärder som vidtas närmare gränsen än , men även för åtgärder som vidtas inom område närmare än från ett järnvägsspårs mitt. Vårt förslag ligger i linje med vår utgångspunkt om fördelarna med en områdesdifferen- tierad lovplikt (se avsnitt 7.5.2). Den utökade lovplikten nära gräns bör inte enbart gälla i område som omfattas av en detaljplan, utan även utanför sådant område. Härigenom kommer ett antal åtgärder som typiskt sett kan generera omfattande omgivningspåverkan även i ett område som inte omfat- tas av en detaljplan – inte minst inom sammanhållen bebyggelse – att bli föremål för en förprövning. De åtgärder som enligt vårt förslag ska omfattas av den utökade lovplikten är sådana som annars inte omfattas av krav på lov, men där vihar gjort bedömningen att de typiskt sett kan orsaka en sådan om- givningspåverkan nära gräns som bör bli föremål för en förprövning från det allmännas sida. Vad gäller uppförande, flytt eller utökning av mur eller plank bör den utökade lovplikten med anledning av det nu nämnda begränsas till sådana som är högre än över marken. Det avstånd som gäller som begränsning av vissa lovundantag – och som således definierar vad som är nära gräns – är . Av- ståndet grundar sig på det gamla brandskyddsavståndet mellan bygg- nader om nio meter.142 gör sig inte samma skäl gällande vad gäller avstånd mellan byggnader, särskilt inte när det handlar om kom- plementbyggnader och motsvarande. I stället säkerställer avståndet numera att en förprövning sker av de åtgärder som generellt genere- rar mest påverkan på omgivande enskilda intressen. Vi har övervägt om avståndet bör vara ett annat och i så fall vilket. Under utredningsarbetet har endast någon synpunkt framförts i 142Se möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (Rapport 2015:33) s. 23. Synpunkten har handlat om att avståndet till gräns skulle kunna variera beroende på typ av åtgärd och typ av område – t.ex. radhusbebyggelse. Enligt vår mening väger dock skälen för en enkel, lättillämpad och förutsebar reglering tyngre. har också tidi- gare uttryckt att avståndsbegränsningen om är väl förank- rad och accepterad i det svenska rättsmedvetandet och att den bör gälla även fortsättningsvis.143 Vi har sammanfattningsvis inte funnit skäl att ändra det gällande avståndet om . Vad gäller termen gräns kan i och för sig konstateras att innebör- den ibland kan vara otydlig, t.ex. mot gata, väg, park och järnväg.144 Detta har även påtalats under utredningsarbetet. Termen ger dock uttryck för att med gräns avses inte bara fastighetsgräns eller tomt- gräns mot annan bebyggd tomt, utan även annan gräns.145 Vi har inte funnit skäl att ifrågasätta denna term i nu aktuellt hänseende.146 Bestämmelsen finns i 9 kap. 15 § PBL. 7.8.2Undantag från krav på lov nära gräns Förslag: Det ska inte krävas bygglov nära gräns om 1.åtgärden avser en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan, 2.anläggningen omfattas av undantag från krav på bygglov en- ligt 12 § andra stycket eller 14 § första stycket 2 och andra och tredje styckena, eller 3.de grannar som berörs av åtgärden skriftligen har medgett åtgärden och åtgärden a) inte strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser, eller b) är en sådan åtgärd som avses i 10 kap. 2 § andra stycket. 143Boverkets rapport möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (Rapport 2015:33) s. 7. 144Se t.ex. prop. 2013/14 :127 s. 23. 145Se t.ex. prop. 1985/86 :1 s. 256 och prop. 2006/07:122 s. 45 samt MÖD 2013:18. 146Se även möjlighet att lämna medgivande till bygglovsbefriade åtgärder (Rapport 2015:33) s. 24 f. Kravet på bygglov i ett område nära gräns bör, precis som , inte gälla om åtgärden avser en ekonomibyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Detta korresponderar med de övriga undan- tagsbestämmelser som vi föreslår bör gälla för ekonomibyggnader (se främst avsnitt 7.6.1).