sou · H9B326 · 2022-01-01 00:00:00 — När det gäller de sällsynta jordartsmetaller som förekommer i mobiltelefoner och annan infor- mations-och kommunikationsutrustning (se avsnitt 3.2) så åter- vinns de inte . Det finns teknik för att göra det, men det är inte lönsamt att återvinna dessa ur elavfallet . De förekommer i så små mängder i de olika produkterna att det blir väldigt kostsamt att återvinna dem, och eftersom den jungfruliga råvaran från och är så mycket billigare är det inte lönsamt . Det pågår dock en del olika projekt kring återvinning av dessa metaller. (Seeger, 2020, personlig referens och , 2020, personlig referens). 4.9Insamlat i förhållande till satt på marknaden ska till EU rapportera nivåerna på insamling av el- avfall. Enligt WEEE-direktivet finns det två olika sätt att mäta insamlingen på och för varje rapporteringssätt en målnivå som ska nås. ska antingen av den genom- snittliga vikten av den elutrustning som släppts ut på marknaden under de tre föregående åren samlas in eller så ska av det elavfall som genereras inom landets territorium samlas in. Inget av dessa mål har skrivits in i producentansvarsförordningen, men har valt att mäta och redovisa insamlingsnivåerna till EU enligt det första alternativet. Att insamlingsnivån ska vara gäller totalt sett, det vill säga för all elektronik som om- fattas av producentansvaret, både konsumentelutrustning och övrig, så kallad proffsutrustning. Ur ett kostnadseffektivitetsperspektiv är det sannolikt så att insamlingsnivåerna för de olika kategorierna bör skilja sig åt så länge man totalt sett når . I kommittédirektivet framhålls att insamlingsnivåerna är låga och sjunkande för småelektronik, något som skulle kunna motivera in- citament som till exempelvis pant för att öka insamlingen. Hur insam- lingsnivåerna för just småelektronik (oavsett om det är konsumentel- utrustning eller övrig utrustning) ser ut går dock inte att tydligt utläsa från den nuvarande statistiken som rapporteras in från pro- ducenter och insamlingssystemen. Detta eftersom rapporteringen tidigare bara har skiljt på större och mindre elutrustning för en kate- gori: hushållsapparater. I de andra kategorierna har man inte skiljt på stor och liten elutrustning. I figur 4.12 nedan redovisas den totala insamlingen i förhållande till mängden som satts på marknaden för de kategorier där småelek- tronik ingår. Mängden satt på marknaden baseras på ett genomsnitt för de tre föregående åren. finns inte statistik om satt på marknaden under föregående , så därför har de två föregående åren använts och föregående år . Figur 4.12 Insamlingsnivå – insamlad mängd i förhållande till satt på marknaden för de kategorier i producentansvaret som innehåller småelektronik, 2011–2018 (procent) Källa: SCB Statistikdatabasen. Totalt sett för de kategorier som innehåller småelektronik så varierar insamlingsnivåerna år , och ligger betydligt lägre jämfört med för åren 2011–2013. De höga insam- lingsnivåerna under dessa år kan enligt El-kretsen förklaras av att det var som många gjorde sig av med tunga gamla tjock- tv-apparater18 och att jämföra dagens insamlingsnivåer (räknat i vikt) med dessa år ger inte en rättvis bild av dagens insamlingsnivåer. 18Försäljningen av platta tv-apparater toppades med nästan 1 miljon sålda produkter. är endast 2015 och 2017 som insamlingsnivån är lägre än . , som det finns tillgänglig statistik för, ökade dock insamlingen något och ligger för dessa kategorier . Skillnaden i insamlingsnivåer är dock stor mellan olika kategorier. Insamlingsnivån för kategorin hemutrustning och sol- cellspaneler där till exempel radio- och tv-apparater, musikinstru- ment, högtalare och solcellspaneler ingår har till exempel legat på under dessa år. Även för gasurladdningslampor ligger insamlingsnivåerna högt, . In- samlingsnivåerna för belysningsutrustning har varierat mycket men har legat på . Insamlings- nivåerna för medicintekniska produkter har varierat mellan under och låg 2018 på . För övervak- nings-och kontrollinstrument har insamlingsnivåerna varierat ännu mer , mellan 32–och insamlingsnivån 2018 låg på . Insamlingsnivåerna för övriga kategorier inom producentansvaret där småelektronik ingår redovisas i figur 4.13 nedan. Figur 4.13 Insamlingsnivå – insamlad mängd i förhållande till satt på marknaden för några av de kategorier i producentansvaret som innehåller småelektronik 2011–2018 Elektriska och elektroniska verktyg Leksaker samt fritids- och sportutrustning Källa: SCB Statistikdatabasen. Insamlingsnivån för it- och telekommunikationsutrustning har sjunkit och ligger 2018 på . Insamlingsnivåerna för små- hushållsapparater, verktyg och leksaker samt fritids-och sportut- rustning ligger relativt lågt men har ökat , bortsett från små hushållsapparater . Insamlingsnivåerna låg 2018 på för småhushållsapparater, på för verk- tyg och på för leksaker samt fritids-och sportutrustning. Det ska förtydligas att dessa insamlingsnivåer har räknats fram baserat på ett genomsnitt av mängden produkter som satts på mark- naden under de tre förgående åren. I alla de kategorier, förutom små hushållsapparater, som nämns ovan ingår både stora och små pro- dukter, vilket innebär att vi inte kan säga att dessa insamlingsnivåer gäller för småelektronik. Inom den kartläggning som gjordes av räknades på insam- lingsnivåer baserat på den data som tagits fram inom uppdraget, inhemsk konsumtion baserat på KN-koder och avfallsdata från El- kretsens insamling genom El-retur. Eftersom kategorierna inte helt överensstämmer blir insamlingsgraden delvis missvisande. Även det faktum att det bara är genom El-retur som ingår i underlaget gör att de framräknade insamlingsnivåerna blir underskattade. Insamlingsnivån räknades även fram baserat på den inhemska konsumtionen och avfallsinsamling under . De insamlingsnivåer som räknades fram av (2020) för små- elektronik gav högre insamlingsnivåer för hushållsapparater, lek- saker samt fritids-och sportutrustning och verktyg än vad som redo- visades ovan. 4.10Flöden för specifika produktkategorier Hur flödena ser ut för olika produkter eller produktkategorier kan skilja sig åt. Nedan görs en kort genomgång av hur det ser ut för olika kategorier av småelektronik. Det sker ingen tillverkning av mobiltelefoner som är konsumentel- utrustning i . Den årliga försäljningen av mobiltelefoner ligger på cirka 3,3 miljoner enligt uppskattningar gjorda av Elektro- nikbranschen (, 2020, personlig referens). Samma storleksord- ning kommer fram till baserat på den nationella handelsstati- stiken (, 2020). Enligt uppgifter från (2020) fanns det nästan 13 miljoner mobil- telefonabonnemang i . Av dessa så var nästan 10 miljoner privat abonnemang och drygt 3 miljoner företagsabonnemang. Det samlas in cirka 760 000 telefoner inom genom El-retursystemet (, 2020) Det får anses vara en låg upp- skattning av det totala antalet insamlade mobiltelefoner eftersom det i den siffran inte ingår insamling från verksamheter, butiker som tar emot elavfall, eller fastighetsnära insamling. Det finns en betydande andrahandsmarknad för telefoner, både mellan privatpersoner på olika säljsajter och en kommersiell andra- handsmarknad som är internationell. Det finns ett relativt stort antal företag, de flesta webbaserade, som erbjuder att köpa begag- nade mobiltelefoner, en enkel sökning på nätet ger snabbt 20 olika företag. Utöver detta så erbjuder alla större mobiloperatörer inby- tessystem där man som köpare får värdet på den gamla telefonen i rabatt på en ny telefon. Även vissa större mobilåterförsäljare er- bjuder inbyteslösningar för begagnade telefoner. De telefoner som samlas in på detta sätt exporteras i stor utsträckning för återanvänd- ning i andra länder. Det har inte varit möjligt att inom utredningen få en tillförlitlig bild över hur stor exporten av begagnade mobiltele- foner är, men att den är betydande finns det ingen tvekan om. Det sker även en viss import av begagnade mobiltelefoner som säljs på den svenska marknaden. Dessa telefoner är en del i producent- ansvaret och kommer med i den statistiken. Det finns även en återanvändning av mobiltelefoner inom sakför- säkringsbranschen, där flera större bolag arbe- tar med cirkulär skadereglering. Cirkulär skadereglering innebär att kunden vid ett försäkringsärende som rör skadade produkter får en ersättningsprodukt i stället för pengar via försäkringen för att köpa en ny produkt eller att produkter som skadats repareras och säljs vidare i de fall kunden får kontant ersättning. Detta tillämpas på flera olika typer av elektronikprodukter men framför allt mobiltelefoner. Den cirkulära skaderegleringen sker i samarbete med GIAB dit kunden skickar sin trasiga telefon. En telefon med enklare skador repareras medan telefoner som är mer skadade ersätts av en rekonditionerad telefon av samma modell. Telefoner som skickas in till GIAB an- vänds för att ta delar från för att reparera andra enheter. GIAB uppskattar att flödet av mobiltelefoner som går via dem är cirka 55 000–60 000 mobiltelefoner . Alla telefoner som GIAB han- terar kommer tillbaka till . Det innebär att eventuellt avfall uppstår här och lämnas över till insamlingssystemen. (, 2021, personlig referens). Undersökningen från Novus (bilaga 2) visade att mobiltelefoner sticker ut när det gäller både fungerande och ej fungerande produk- ter som inte används men som lagras hemma. Novus upp- skattade att upplagringen av telefoner som inte längre används är i storleksordningen 20–25 miljoner hos hushållen, där ungefär hälften anges vara ej fungerande. Vi har inte sett några plockanalyser eller andra uppgifter som tyder på att mobiltelefoner, i någon större utsträckning, förekommer i rest- avfallet, förpackningsinsamlingen eller sorterats fel på återvinnings- centralerna. Även om det inte finns några uppgifter om det, misstänks mobil- telefoner vara en produkt som förekommer i illegal export av avfall eftersom den innehåller värdefulla metaller som kan återvinnas. Innehållet av värdefulla metaller gör även att det är en av de mest lönsamma elektronikprodukterna att återvinna i förhållande till dess vikt. De sällsynta jordartsmetaller som finns i mobiltelefonerna åter- vinns dock inte eftersom det inte är ekonomiskt lönsamt. 4.10.2Övrig informations – och kommunikationsutrustning För övrig informations-och kommunikationsutrustning finns inte lika mycket information som det gör kring mobiltelefoner. Mängden sålda produkter inom denna kategori rapporterades ligga på inom producentansvaret. Uppskattningen av kon- sumtionen av produkterna inom denna kategori är överskattad i (2020) eftersom den ligger högre än både konsument- och proffsprodukter inom producentansvaret. Även för framför allt datorer och surfplattor och vissa andra produkter inom denna kategori finns det en kommersiell inter- nationell andrahandsmarknad. Vi har dock inte sett någon som tyder på att det skulle ske någon betydande export av begagnade datorer eller surfplattor. Även många bärbara datorer och surfplattor som inte längre används, visade sig finnas upplagrade i hushåll i under- sökningen som gjordes av Novus (bilaga 2). Produkter från denna kategori har inte visat sig förekomma i restavfallen från hushåll i någon större utsträckning. Vissa av produkterna i denna kategori har ett värdefullt metallinnehåll och kan därför vara stöldbegärliga och förekomma i illegal export av avfall. Insamlingen av produkterna i denna kategori inom producentansvaret låg 2018 på strax . Insamlingsnivån har legat betydligt högre . Kategorin hemutrustning inkluderar framför allt produkter som har med ljud och bild att göra, till exempel tv-apparater, musikspelare, högtalare, kameror och tv-tillbehör. Men det ingår även solcells- paneler. I denna kategori finns det flera produkter som på grund av teknikskiften inte säljs längre men fortfarande kommer in som avfall. Det gäller till exempel digitalboxar, VHS- och DVD-spelare, förstärkare och högtalare och även tjock-tv-apparater. Dessa pro- dukter har i stor utsträckning ersatts av andra lättare produkter eller olika tjänster. Det innebär att insamlingen av dessa kommer att minska , vilket kan påverka insamlingsgraden för denna kategori. Det är framför allt de tunga tjock-tv apparater som fortfarande samlas in som gör att insamlingsnivån (insamlat i förhållande till satt på marknaden) för denna kategori är . Denna kategori ingick inte i Novus undersökning, så vi vet inte hur upplagringen av produkter som inte längre används ser ut för produkter som ingår i denna kategori. Vi har inte sett något som tyder på att produkterna i denna kate- gori sorteras fel i större utsträckning eller att det finns någon bety- dande export av begagnade produkter. Det bedöms inte heller vara produkter som är speciellt stöldbegärliga när de blir avfall och därför misstänks inte heller illegal export vara ett problem. I kategorin mindre hushållsapparater ingår många olika typer av pro- dukter med relativt långa livslängder från för en mixer till för en symaskin (se tabell 8.1 i avsnitt 8.3.5). Konsumtionen av små hushållsapparater, mätt i vikt har ökat något enligt statistiken från producentansvaret. såldes och 2018 rapporterades som sålda. Även för hushållsprodukter finns det en andrahandsmarknad, men den sker uteslutande mellan privatpersoner och genom ideella organisationer. Enligt resultaten från Novus (bilaga 2) var hushålls- produkter de produkter som efter mobiltelefoner och leksaker fram- för allt upplagrades i hushållen. Insamlingsnivån för mindre hushållsapparater ligger enligt stati- stiken från producentansvaret på . Dessa produkter innehåller mycket plast och ingen avancerad tek- nologi, materialvärdet är därför lågt vilket gör att de inte är speciellt stöldbegärliga i avfallsledet. Vi har inte hittat någonting som tyder på att det finns en betydande export av begagnade hushållsprodukter ut ur . Det som säljs i förväntas med andra ord bli avfall i . Hushållsprodukter i form av till exempel stavmixer, rak- apparat, el-tandborste, hårtork har förekommit i plockanalyser från hushållens restavfall. Det kan även tänkas vara en del hushållspro- dukter som sorteras fel på återvinningscentralerna. Enligt rapporteringen från producentansvaret har konsumtionen av elektriska och elektroniska verktyg varit relativt mätt i vikt. Konsumtionen ligger på (inkluderat även större verktyg). Även figur 4.2 ovan från SMED:s kartläggning visar på en relativt konsumtion och nivån låg 2018 på . Verktyg är en produktkategori där det förekommer olika kommersiella lösningar för att hyra produkter i stället för att köpa19 och även för verktyg finns det en begagnatmarknad, framför allt mellan privatpersoner. Vi har inte sett något som tyder på att det skulle ske en betydande export av begagnade verktyg. 19Se till exempel eller . I undersökningen som gjordes av Novus (bilaga 2) var upplag- ringen av verktyg som inte längre användes lägre än mobiltelefoner, leksaker och hushållsapparater räknat i antal. Den rapporterade insamlingen inom producentansvaret var 2018. Det innebär att insamlingsnivån ligger på för verktyg totalt. Insamlingsnivån var något högre för de kategorier som ingick i (2020). Vi har inte sett att verktyg ser ut att förekomma i restavfallet från hushåll. Hur det är med fel- sorteringar på återvinningscentralerna vet vi inte, men det kan giss- ningsvis förekomma där. Precis som med hushållsapparater inne- håller verktygen inte någon avancerad teknologi utan mycket plast, vilket gör att de inte bedöms vara särskilt stöldbegärliga eller aktuella för en illegal export av avfall. 4.10.6Leksaker samt fritids- och sportutrustning Det här är en kategori där kunskapen är bristfällig. En anledning till det är att det är en kategori som innehåller väldigt heterogena pro- dukter samt att majoriteten av leksaker samt fritids- och sport- utrustning inte innehåller elektronik. Mängderna som har rapporterats som sålda inom producent- ansvaret har varierat över åren från till . var den rapporterade mängden . Konsumtionen för de produktgrupper som ingick i denna kategori i SMED:s kartläggning var 2018 . Det här är en kategori som kan misstänkas vara problematisk ur ett statistiskt perspektiv eftersom elektroniken i många av dessa pro- dukter, framför allt när det gäller leksaker, kan antas utgöra en liten del av produktens totala vikt och det är även produkter där själva elektronik i flera fall relativt lätt kan plockas bort från själva pro- dukten vid sorteringen av avfallet. Leksaker är även en av de produk- ter som förekommer i plockanalyser från hushållens restavfall i kate- gorin elavfall. Vi har inte heller för denna kategori sett att det sker någon betydande export av begagnade produkter. Leksaker var en av de kategorier som ingick i Novus undersökning (bilaga 2) och det var tydligt att det i hushållen fanns en relativt stor upplagring av lek- saker innehållandes elektronik som inte längre användes. Inte heller för denna kategori ser vi att det finns något betydande materialvärde som skulle göra att de är stöldbegärliga efter att de lämnats till insam- lingssystemen eller att de skulle ske någon illegal export. Enligt statistiken från producentansvaret ligger insamlingsnivån för denna kategori på . Ljuskällor förekommer i två olika kategorier i statistiken ; gasurladdningslamor och belysningsutrustning. Glödlampor ingår inte i producentansvaret för elutrustning utan i producent- ansvaret för glödlampor och vissa belysningsarmaturer. Ur ett miljöperspektiv är ljuskällor viktiga att samla in på grund av att vissa av dem innehåller kvicksilver. Insamlingsnivåerna för ljuskällor är dock hög i . Insamlingsnivån för kategorin gasur- laddningslampor har legat på . Även kategorin belysningsutrustning ligger högt. Lampor/glödlampor/lysrör kommer på sjunde plats i Naturvårds- verkets undersökning när respondenterna anger vilka hus- hållsprodukter de först kommer att tänka på som inte ska slängas i soporna utan samlas in separat. Ljuskällor är en produkt som får anses användas tills dess att de går sönder, det är med andra ord en produkt som används till dess att den blir avfall. Ett problem med ljuskällor är att de förekommer i ganska betydande omfattning i glas- fraktionen i förpackningsinsamlingen, även om de sorteras ut och slutligen inkluderas i insamlingen av elavfall så vore det så klart bättre ur ett både miljö-och ekonomiskt perspektiv om de hamnade där direkt. När det gäller upplagring i hushållen så ingick inte lampor i Novus undersökning, men det var av respondenterna i Avfall (2008) som uppgav att de hade trasiga lågenergi- lampor eller lysrör hemma. 4.11Sammanfattning av flödena för småelektronik Under utredningens gång har bilden över flödena av småelektronik i samhället klarnat. Storleken på de olika flödena av småelektronik har det varit betydligt svårare att få fram uppgifter om, det gäller genom hela flödet från import och tillverkning till sista stegen i av- fallshanteringen. I tabellen nedan sammanfattas de olika flödena och en uppskattning av storleken på dem där det har varit möjligt. Konsumtions- och insamlingsflödena utgår från de kategorier som ingick i den kartläggning som gjordes av på uppdrag av utred- ningen (2020). Detta för att det är den enda uppskattade konsumtionen av småelektronik som finns tillgänglig för flöden i . Det innebär att dessa kategorier är underskattade när det gäller småelektronik totalt sett. Storleksordning på vissa flöden av småelektronik 2018 (ton/år) Uppskattad utifrån (2020) och uppgifter om IKT-produkter och små hushållsprodukter från SCB. Se av- snitt 4.2.1. Sannolik underskattning av den totala konsumtionen av små- elektronik. Avser både produkter i användning och förvarade. Uppskattning från ProSum (2015). Baserat på de kategorier som ingick i (2020) Se avsnitt 4.5.2 Under- skattning av den totala insamlingen av småelektronik inom Elretursyste- met (2018 enligt fi- gur 4.10. Baserat på de kategorier som ingår i (2020) och uppskattningen att av småelektroniken samlas in genom Elretursystemet. Underskatt- ning av El-kretsens övriga insamling av småelektronik utanför Elretur- systemet. Recipo samlar in av allt konsu- mentelavfall inom producentansvaret. Sannolikt överskattad, ingår annat än småelektronik, se avsnitt 4.6.1. Mycket osäker uppskattning, sannolikt underskattad. Inkluderar dock även större elektronik. Se avsnitt 4.6.2. Förpackningsinsamling Ca 1 200 Inkluderar det som slängts i plast och papper. över till El-kretsen. se avsnitt 4.6.3. SOU 2021:26Flöden av småelektronik (ton/år) Se avsnitt 4.3.2. Illegal export av avfall Se avsnitt 4.7. Se avsnitt 4.6.4. Det ska poängteras att storleken på både konsumtion och insamling är underskattad eftersom det bygger på de kategorier som ingick i SMED:s kartläggning. I tabellen ovan uppskattas till exempel insam- lingen av småelektronik inom Elretursystemet för de kategorier som ingår till . Enligt figur 4.8 var insamlingen av småelek- tronik inom Elretur 2018 . Eftersom olika produktkate- gorier ingår i de olika flödena ovan är det inte möjligt att summera ihop tabellen. Men det visar ändå på en ungefärlig storleksordning på flödena. Ur ett miljöperspektiv så är det framför allt ett problem att el- avfall hamnar i restavfallet och går till förbränning. Det flödet upp- skattas vara i storleksordningen , men består inte enbart av konsumentelutrusnting som är småelektronik.. Även delar av det som sorteras fel på återvinningscentralerna går till förbränning. Ett annat flöde som är problematiskt ur miljö- perspektiv är den illegala exporten av avfall, som vi inte vet hur stor den är. Det sker även en stor upplagring av produkter i hushåll och hos verksamheter. Det är dels en upplagring av produkter som an- vänds, det vill säga vi använder oss av fler och fler elektroniska och elektriska produkter. Det innebär att en del av konsumtionen inte handlar om att ersätta uttjänta produkter som blir avfall och att det därmed finns en fördröjning till dess att den ökade konsumtionen syns i ökad insamling. Undersökningarna från Novus visar även på att det finns en hel del produkter upplagrade som inte längre används. Det är framför allt ett problem när fungerande produkter som skulle kunna återanvändas av andra lagras i byrålådor, förråd, källare eller liknande. Upplagringen av ej fungerande produkter innebär en för- dröjning i att materialen kan återvinnas, men de förväntas i stor utsträckning komma till materialåtervinning till slut. Bristen på statistik gör att det är svårt att säga något om hur in- samlingen av småelektronik ser ut generellt i förhållande till det insamlingsmål på som finns i WEEE-direktivet och ännu svårare att säga något om hur det ser ut för enskilda kategorier eller till och med enskilda produkter. Dock ser vi inte heller att det finns belägg för att säga att det generellt är stora problem med insamlingen av just småelektronik eller att insamlingsnivåerna sjunker. 4.11.1Utmaningar med kartläggning av flöden Det har under utredningens gång visat sig att det finns många utma- ningar med att kartlägga flöden av småelektronik. Det har gjorts flera studier där flöden av elektronik har kartlagts och där utmaningarna med att identifiera flöden och svårigheter med statistiken har lyfts. (Baldé, m.fl., 2020, , m.fl., 2021, Baldé, m.fl., 2020b) Det finns flera faktorer som kan påverka statistiken som rapporteras av pro- ducenterna och insamlingssystemen och därmed beräkningen av huruvida man når WEEE-direktivets insamlingsmål på eller inte. Flera av de problem som lyfts upp i rapporterna ovan är sådant som även har kommit fram under denna utredning. En faktor som kan påverka statistiken är att det sker en export av begagnade pro- dukter från . Dessa produkter kommer inte att bli avfall i . Dessa produkter ingår i statistiken som satt på marknaden i , men räknas inte bort när de exporteras, det innebär att mäng- den elektronik som satts på marknaden i viss utsträckning överskattas och det blir svårare att nå insamlingsmålet.