sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — Infrastrukturförvaltare av järnväg är t.ex. , men också ett stort antal kommuner, hamnar och bolag (jfr industri- spår, hamnspår m.m.). Infrastrukturförvaltarens möjlighet att lämna medgivande grundar sig på förvaltarens ansvar för spåranläggningen. Övervägandena finns i avsnitt 7.8.3. Särskilda krav på bygglov i skyddat eller värdefullt område 18 § Inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket krävs det, utöver det som följer av 2, 4–10 och 12–16 §§, bygglov för 1.nybyggnad, tillbyggnad och ändrad användning av ekonomibyggnad för hästhållning, och 2.att sätta upp eller väsentligt ändra en ljusanordning om den avsedda användningen av anordningen kan antas påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar. Paragrafen innehåller bestämmelser om utökat krav på bygglov inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket . Bestämmelsen motsvarar delvis tidigare 9 kap. 4 d § PBL. De områden som enligt 3 kap. 9 § andra stycket är av riksintresse för att de behövs för totalförsvarets anläggningar pekas ut av Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inom sina respektive ansvarsområden i enlighet med för- ordningen om hushållning med mark- och vattenområden (2 § andra stycket 12). Det kan t.ex. handla om övnings- och skjutfält, flyg- platser, sjöövningsområden, förläggningar, förråd, tekniska system, anläggningar och områden för beredskapslagring, och sådana som avses komma till användning under krig, exempelvis områden för be- fästningsanläggningar och krigsflygfält. Eftersom det finns anläggningar och områden som är av riks- intresse för totalförsvarets militära del, men som omfattas av sekretess enligt 15 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen, behöver Försvars- makten redovisa riksintressena för totalförsvarets militära del på olika sätt. Redovisning av de olika riksintressena för totalförsvarets militära del finns i Försvarsmaktens riksintressekatalog och är till- gängliga länsvis via Försvarsmaktens webbplats. Redovisning av öppna områden och anläggningar, exempelvis övnings- och skjutfält och flygplatser, sker med en geografisk utred- ning på en karta och en värdebeskrivning av det specifika riksintresset. Områden i anslutning till områden och anläggningar av riks- intresse för totalförsvarets militära del och som berörs av omgivnings- påverkan från den verksamhet som utgör riksintresset, redovisas som s.k. påverkansområde (tidigare kallat influensområde). Ett påverkans- område är ett område inom vilket åtgärder som t.ex. ny bostads- eller annan störningskänslig bebyggelse (t.ex. vård- och skollokaler) kan påverkas av, eller som i sin tur kan påverka, totalförsvarets verksam- het inom riksintresseområdet. Hur stora påverkansområden som redovisas runt t.ex. skjutfält eller flygplatser varierar beroende på den verksamhet som bedrivs. Försvarsmakten har vidare en delvis öppen redovisning där myn- digheten, för vissa av anläggningarna, endast anger ett påverkans- område för att säkerställa att åtgärder inte vidtas som kan skada an- läggningen eller dess funktion. Dessa områden benämns Övriga påverkansområden. Det specifika riksintresseområdet framgår inte av någon karta och det ges heller inte någon ytterligare information gällande vad riksintresset omfattar. Påverkansområdet omfattas inte av sekretess. Slutligen finns det områden och anläggningar som inte kan redovisas öppet på en karta. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har beslutat att tre områden med fyra anläggningar har mark- och vattenområden som bedöms vara av riksintresse för totalförsvarets civila del inom det tematiska området smittskydd. Inom eller i anslutning till sådana områden som avses i 3 kap. 9 § andra stycket gäller de krav på bygglov som framgår av övriga bestämmelser i 9 kap. PBL. Därutöver gäller två ytterligare krav. Enligt första punkten ställs, inom skyddade områden, krav på bygg- lov för nybyggnad, tillbyggnad och ändrad användning av ekonomi- byggnad för hästhållning. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet. Kravet på bygglov gäller alltså för åtgärder med sådana ekonomi- byggnader i ett område som inte omfattas av en detaljplan som inte omfattas av krav på bygglov i övrigt och som ska användas för häst- hållning. Den närmare innebörden av termen hästhållning är inte preciserad utan får tolkas utifrån den praxis som har utvecklats i an- slutning till bestämmelser om miljöfarlig verksamhet. Avsikten är dock att det ska handla om mer omfattande hästhållning och inte t.ex. ett sådant litet enskilt stall som kan inrättas med stöd av undantaget från krav på lov i 9 kap. 10 § andra stycket PBL. Enligt andra punkten ställs inom krav på bygglov för att sätta upp eller väsentligt ändra en ljusanordning om den avsedda användningen av anordningen kan antas påtagligt för- svåra [tillkomsten eller] utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar. Bestämmelsen motsvarar delvis tidigare 6 kap. 3 a § PBF. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. 19 § För en särskilt värdefull byggnad eller för en åtgärd på en byggnad inom ett särskilt värdefullt område krävs det, utöver det som följer av 2, 4–10, 12–16 och 18 §§, bygglov vid nybyggnad, tillbyggnad och fasadändring, om 1.byggnaden eller den tomt, allmänna plats eller bebyggelseområde som åtgärden ska utföras inom omfattas av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan enligt 4 kap. 16 § 3 eller i områdesbestämmelser enligt 4 kap. 42 § andra stycket, eller 2.åtgärden ska utföras på en sådan byggnad eller inom en sådan särskilt värdefull allmän plats eller ett sådant särskilt värdefullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, men som inte omfattas av skyddsbestämmelser i en detalj- plan eller områdesbestämmelser. Trots första stycket 2 krävs det inte bygglov om åtgärden omfattas av till- stånd enligt 3 eller 4 kap. kulturmiljölagen (1988:950) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om utökad bygglovsplikt för åt- gärder med särskilt värdefulla byggnader och för åtgärder på bygg- nader inom särskilt värdefulla områden. Bestämmelsen motsvarar del- vis tidigare 9 kap. 2 PBL och de särskilda bestämmelser om undantag från undantag från krav på bygglov inom ett sådant bebyggelse- område som avses i 8 kap. 13 § (jfr 9 kap. 3 b § andra stycket 2, 3 c § andra stycket 2, 4 d § första stycket 2, 4 f § andra stycket, 5 a § tredje stycket 2, 6 a § andra stycket 2 PBL). Kravet på bygglov gäller vid nybyggnad, tillbyggnad och fasadändring, se definitioner av dessa termer i 1 kap. 4 § PBL. Kravet på bygglov gäller oavsett om åtgärden ska vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller utanför sådant område. Första stycket 1 innebär ett krav på bygglov om en byggnad eller den tomt, allmänna plats eller bebyggelseområde som åtgärden med byggnaden ska utföras inom omfattas av bestämmelser om skydd för särskilda värden i en detaljplan enligt 4 kap. 16 § 3 PBL eller i om- rådesbestämmelser enligt 4 kap. 42 § andra stycket PBL. Den en- skilde behöver således ta reda på om det finns en detaljplan eller om- rådesbestämmelser med skyddsbestämmelser för det område som åtgärden avses utföras i. Den enskilde behöver dock inte ta ställning till om den åtgärd som ska vidtas omfattas av skyddsbestämmelsen eller om åtgärden i sig kommer att förvanska byggnaden eller om- rådet. Det räcker om byggnaden eller området som sådant omfattas av en skyddsbestämmelse för att lovplikten ska inträda. Frågan om åtgärden som sådan omfattas av skyddsbestämmelsen får byggnads- nämnden därefter ta ställning till vid lovprövningen. Första stycket 2 innebär ett krav på bygglov om åtgärden ska ut- föras på en sådan byggnad eller inom en sådan särskilt värdefull all- män plats eller ett sådant särskilt värdefullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, men som inte omfattas av skyddsbestämmelser i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Vilka byggnader, vilka all- männa platser och vilka bebyggelseområden som avses ska framgå av kommunens översiktsplan (jfr 3 kap. 5 § första stycket 4 PBL). Av översiktsplanen ska också framgå kommunens syn på vilka hänsyn som krävs för att tillvarata byggnadsverkens, platsernas och område- nas värden. Det som framgår av översiktsplanen är vägledande för lovplikten. Eftersom översiktsplanen inte är bindande kan en enskild dock i ett enskilt fall alltid föra talan om lovpliktens omfattning. Andra stycket innehåller ett undantag från kravet på bygglov i första stycket. Undantaget saknar tidigare motsvarighet. Undantaget innebär att det inte krävs bygglov om åtgärden enligt första stycket 2 omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 kap. kulturmiljölagen eller före- skrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.10.1–4. 20 § Det som sägs om byggnader i 19 § första stycket 1 ska också gälla för att utomhus anordna, uppföra, flytta eller väsentligt ändra en annan anläggning än en byggnad. Det som sägs om byggnader i 19 § första stycket 2 och andra stycket ska också gälla för att utomhus anordna, uppföra, flytta eller väsentligt ändra en annan anläggning än en byggnad om åtgärden kommer att påverka områdets karaktär eller byggnadsverkets yttre karaktärsdrag och anläggningen är en 1.sådan som avses i 12 eller 13 §, eller 2.skylt eller ljusanordning. Paragrafen innehåller bestämmelser om att kravet på bygglov för byggnader i 19 § också ska gälla för vissa andra anläggningar än bygg- nader. Bestämmelsen motsvarar delvis tidigare 6 kap. 1 och 3-4 a §§ PBF. Kravet på bygglov gäller vid anordnande, uppförande, flytt eller väsentlig ändring. Första stycket innebär att alla särskilt värdefulla anläggningar som inte är en byggnad och som omfattas av skyddsbestämmelser i en detaljplan eller områdesbestämmelser omfattas av ett krav på bygglov. Av andra stycket framgår att lovplikten för andra anläggningar än byggnader som inte omfattas av skyddsbestämmelser i en detaljplan eller områdesbestämmelser, men som är särskilt värdefulla eller ingår i ett sådant särskilt värdefullt område som avses i 8 kap. 13 § PBL är begränsade till vissa anläggningar. Det handlar dels om de som avses i 12 och 13 §§, dvs. exempelvis murar, plank, idrottsanläggningar, torn och transformatorstationer, dels om skyltar och ljusanordningar. För att bygglovsplikten ska inträda gäller dessutom att den åtgärd som ska vidtas med anläggningen kommer att påverka områdets karaktär eller byggnadsverkets yttre karaktärsdrag. Av andra stycket framgår också att om åtgärden med en sådan anläggning omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 kap. kulturmiljölagen (1988:950) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen är åtgärden undantagen från krav på bygglov. Övervägandena finns i avsnitt 7.10.5. 21 § Den som avser att vidta en sådan bygglovspliktig åtgärd som endast ska pågå får söka ett tidsbegränsat bygglov. Paragrafen innehåller en bestämmelse med upplysning om möjlig- heten att söka ett tidsbegränsat bygglov om en bygglovspliktig åt- gärd endast ska pågå . Bestämmelsen mot- svarar delvis tidigare 9 kap. 33 och 33 a §§ PBL. Förutsättningarna för att få ett tidsbegränsat bygglov regleras i 9 kap. 41 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.11.1. Bygglov för ändamål av säsongskaraktär 22 § Om ett bygglov används för ett ändamål som har en sådan säsongs- karaktär att den åtgärd som omfattas av bygglovet behöver upprepas under två eller i följd, får åtgärden vidtas igen utan ny prövning, om det sker från det att åtgärden senast avslutades. Paragrafen innehåller bestämmelser om bygglov som används för ett ändamål som har säsongskaraktär och som därför får användas under två eller i följd utan ny prövning. Bestämmelsen motsvarar tidigare 9 kap. 9 § PBL. Övervägandena finns i avsnitt 7.11.2. 23 § Den som avser att vidta en bygglovspliktig åtgärd i ett område som inte omfattas av en detaljplan får begära ett förhandsbesked av om åtgärden kan lokaliseras på en viss plats. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att begära ett för- handsbesked av om en åtgärd kan lokaliseras på en viss plats. Be- stämmelsen motsvarar delvis tidigare 9 kap. 17 § PBL. Bestämmelsen är begränsad till bygglovspliktiga åtgärder. Detta innebär att alla åtgärder som omfattas av krav på bygglov och där frågan om lokalisering är aktuell kan omfattas, exempelvis en ändrad användning av en byggnad som innebär att byggnaden tas i anspråk för ett väsentligen annat ändamål . Möjligheten att begära ett förhandsbesked är begränsad till en bygglovspliktig åtgärd i ett område som inte omfattas av en detalj- plan. Frågan om en åtgärd kan lokaliseras på en viss plats i ett område med en detaljplan får bedömas med utgångspunkt i detaljplanen. Förutsättningarna för att få ett positivt förhandsbesked framgår av 9 kap. 42§. Övervägandena finns i avsnitt 7.11.3. 24 § I ett område som omfattas av en detaljplan krävs det rivningslov för att riva 1.en byggnad eller en del av en byggnad, 2.hela eller del av en sådan annan anläggning än en byggnad som a)i detaljplanen omfattas av krav på rivningslov eller ett förbud mot riv- ning, eller b)är en sådan särskilt värdefull anläggning som avses i 8 kap. 13 §. Trots första stycket 1, krävs det inte rivningslov om byggnaden eller bygg- nadsdelen 1.har uppförts med stöd av ett tidsbegränsat bygglov enligt 9 kap. 21 § eller ett bygglov för ändamål av säsongskaraktär enligt 9 kap. 22 §, eller 2.får uppföras utan bygglov och byggnaden inte är en sådan särskilt värde- full byggnad eller ligger inom ett sådant särskilt värdefullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §. Trots första stycket krävs det inte rivningslov om åtgärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om när rivningslov krävs för riv- ning i ett område som omfattas av en detaljplan. Vad som innefattas i åtgärden ”att riva” följer av praxis. Av första stycket 1 framgår att det alltid krävs rivningslov för att riva en byggnad eller en byggnadsdel. Bestämmelsen motsvarar del- vis tidigare 9 kap. 10 § första stycket 1 PBL. Av första stycket 2 framgår att det i två situationer krävs rivnings- lov också för en annan anläggning än en byggnad. Bestämmelsen sak- nar tidigare motsvarighet. Den första situationen är om en hel eller en del av en anläggning omfattas av krav på rivningslov eller ett för- bud mot rivning eller i en detaljplan. Den andra situationen är om anläggningen är en sådan särskilt värdefull anläggning som avses i 8 kap. 13 § PBL. I andra stycket finns två undantag från kravet på rivningslov för alla byggnader och byggnadsdelar enligt första stycket 1. Det första undantaget i andra stycket 1 innebär att det inte krävs rivningslov om byggnaden eller byggnadsdelen har uppförts med stöd av ett tids- begränsat bygglov enligt 9 kap. 21 § eller ett bygglov för ändamål av säsongskaraktär enligt 9 kap. 22 §. För att riva sådan tillfällig bygg- nad eller byggnadsdel krävs alltså inte rivningslov. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet. Det andra undantaget i andra stycket 2 innebär att det inte krävs rivningslov om byggnaden eller byggnads- delen får uppföras utan bygglov. Denna bestämmelse motsvarar del- vis tidigare 9 kap. 10 § andra stycket PBL. Nytt är att det, för att undantaget ska bli tillämpligt, krävs att byggnaden inte är en sådan särskilt värdefull byggnad eller ligger inom ett sådant särskilt värde- fullt bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL. Vilka dessa byggnader och bebyggelseområden är kan framgå av detaljplanen, men ska också framgå av kommunens översiktsplan (jfr 3 kap. 5 § PBL). Om byggnaden eller byggnadsdelen får uppföras utan bygglov ska bedömas utifrån de bestämmelser i som gäller när rivningen ska utföras. Äldre bestämmelser om undantag från krav på bygglov och bestämmelser om undantag från krav på bygglov i detaljplanen ska inte beaktas. Undantaget innebär inte att byggnadsdelar utan lov kan rivas etappvis tills byggnaden i sin helhet har rivits. Av tredje stycket framgår att rivningslov inte heller krävs om åt- gärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. PBL (jfr även såvitt gäller marklov 9 kap. 26 § tredje stycket och 9 kap. 27 § andra stycket PBL). Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet. Det kan t.ex. handla om ett rättelseföreläggande enligt 11 kap. 20 § PBL som innebär att adressaten måste riva en del av en byggnad, men det kan även handla om ett rivningsföreläggande (11 kap. 21§ PBL) eller ett åtgärdsföreläggande (11 kap. 19 § PBL). Om åtgärden är nödvändig för att följa föreläggandet eller inte får bedömas i det en- skilda fallet. Övervägandena finns i avsnitt 7.12.1. 25 § I ett område som inte omfattas av en detaljplan krävs det rivningslov för att riva 1.hela eller del av ett byggnadsverk som i områdesbestämmelser omfattas av krav på rivningslov eller ett förbud mot rivning, 2.hela eller del av ett sådant särskilt värdefullt byggnadsverk som avses i 8 kap. 13 §, eller 3.hela eller del av en byggnad inom ett sådant särskilt värdefullt bebyggelse- område som avses i 8 kap. 13 §. Trots första stycket krävs det inte rivningslov om åtgärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om när rivningslov krävs för riv- ning i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Första stycket 1 innebär att det krävs rivningslov för att riva hela eller del av ett byggnadsverk som omfattas av krav på rivningslov eller ett förbud mot rivning i områdesbestämmelser. Bestämmelsen motsvarar delvis tidigare 9 kap. 10 § första stycket 2 PBL. Nytt är att bestämmelsen också avser andra anläggningar än byggnader och att rivningslov följer direkt av ett förbud mot rivning i områdesbestäm- melserna. Första stycket 2 innebär att det också krävs rivningslov för att riva hela eller del av ett sådant särskilt värdefullt byggnadsverk som avses i 8 kap. 13 § PBL. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet. Första stycket 3 innebär att det också krävs rivningslov för att riva hela eller del av en byggnad inom ett sådant särskilt värdefullt be- byggelseområde som avses i 8 kap. 13 § PBL. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet. Av andra stycket framgår att rivningslov dock inte krävs om åt- gärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. PBL (jfr även såvitt gäller marklov 9 kap. 26 § tredje stycket och 9 kap. 27 § andra stycket PBL). Bestämmelsen saknar tidigare motsvarig- het. Det kan t.ex. handla om ett rättelseföreläggande enligt 11 kap. 20 § PBL som innebär att adressaten måste riva en del av en byggnad, men det kan även handla om ett rivningsföreläggande (11 kap. 21 § PBL) eller ett åtgärdsföreläggande (11 kap. 19 § PBL). Om åtgärden är nödvändig för att följa föreläggandet eller inte får bedömas i det enskilda fallet. Övervägandena finns i avsnitt 7.12.2. 26 § I ett område som omfattas av en detaljplan krävs det marklov för 1.schaktning eller fyllning om åtgärden ändrar höjdläget mer än och åtgärden inte är att höja eller sänka markytan till den nivå som har bestämts i detaljplanen, 2.sådana åtgärder som i detaljplanen omfattas av krav på marklov eller skydd enligt 4 kap. 10 § och åtgärden är a) trädfällning, b) skogsplantering, eller c) markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet. Trots första stycket 2 c krävs det inte marklov för markåtgärder som för- sämrar markens genomsläpplighet om åtgärden är att anlägga gata, väg eller järnväg på mark som enligt detaljplanen får användas för det ändamålet. Trots första stycket krävs det inte marklov om markåtgärden omfattas av ett bygglov eller om åtgärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på marklov i ett område som omfattas av en detaljplan. Av första stycket 1 framgår att marklov krävs för schaktning eller fyllning om åtgärden ändrar höjdläget mer än . Marklov krävs dock inte om schaktningen eller fyllningen innebär att mark- ytan höjs eller sänks till den nivå som har bestämts i detaljplanen. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 11 § PBL. Nytt är att kravet på när marklov inträder har måttsatts till . Av första stycket 2 framgår att åtgärderna trädfällning och skogs- plantering omfattas av krav på marklov om kommunen i detaljplanen med stöd av äldre bestämmelser har bestämt om krav på marklov för dessa åtgärder eller om kommunen med stöd av 4 kap. 10§ har be- stämt om skydd för sådana åtgärder i detaljplanen. Detsamma gäller för markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet. För sådana markåtgärder finns dock i andra stycket ett undantag från kravet på marklov. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak tidigare 9 kap. 12 § PBL. Nytt är att marklovsplikt följer direkt av skyddsbestäm- melser i detaljplanen. Av andra stycket framgår att det, trots kravet på marklov i första stycket 2 c, inte krävs marklov för markåtgärder som försämrar mar- kens genomsläpplighet om åtgärden är att anlägga gata, väg eller järn- väg på mark som enligt detaljplanen får användas för det ändamålet. Bestämmelsen motsvarar tidigare 9 kap. 12 § andra stycket PBL. Av tredje stycket framgår att marklov dock inte krävs om åtgärden omfattas av ett bygglov eller är nödvändig för att följa ett föreläg- gande enligt 11 kap. PBL. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarig- het, se dock undantag från krav på rivningslov enligt 9 kap. 24 § tredje stycket och 25 § andra stycket PBL. Att ett bygglov ”konsu- merar” erforderliga markåtgärder har tidigare bedömts följa av praxis. Att åtgärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. PBL kan t.ex. handla om att kommunen har förelagt fastighetsägaren att fälla ett träd, t.ex. för att undvika allvarliga olyckor vid storm- skador. Om planbestämmelserna utgör hinder mot trädfällningen eller inte får i en sådan situation alltså prövas i tillsynsärendet. Om åtgärden ska anses nödvändig för att följa föreläggandet eller inte får bedömas i det enskilda fallet. Övervägandena finns i avsnitt 7.13.1. 27 § I ett område som inte omfattas av en detaljplan krävs det marklov för schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering om 1.åtgärden ska genomföras i ett sådant område som avses i 4 kap. 42 § första stycket 4 a, och 2.åtgärden i områdesbestämmelser omfattas av krav på marklov eller be- stämmelser enligt 4 kap. 42 § första stycket 4 a. Trots första stycket krävs det inte marklov om markåtgärden omfattas av ett bygglov eller om åtgärden är nödvändig för att följa ett föreläggande enligt 11 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på marklov i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Av första stycket 1 framgår att marklov krävs för schaktning, fyll- ning, trädfällning och skogsplantering inom två olika områden. För det första krävs marklov om åtgärden ska genomföras i ett område som enligt områdesbestämmelser är avsett för bebyggelse. För det andra krävs marklov om åtgärden ska genomföras i närheten av en sådan anläggning som avses i 4 kap. 42 § första stycket 4 a PBL, dvs. i närheten av en befintlig eller planerad anläggning för totalförsvaret, statlig flygplats, annan flygplats för allmänt bruk, kärnreaktor, annan kärnenergianläggning eller annan anläggning som kräver ett skydds- eller säkerhetsområde. Områdena motsvarar de som tidigare angavs i 9 kap. 13 § 1 PBL. Av första stycket 2 framgår att kravet på marklov enligt första punkten gäller under förutsättning att åtgärden omfattas av krav på marklov eller bestämmelser om vegetation och markytans utform- ning och höjdläge enligt 4 kap. 42 § första stycket 4 a PBL i områdes- bestämmelser. Bestämmelsen motsvarar delvis tidigare 9 kap. 13 § 2 PBL. Nytt är att krav på marklov också följer direkt av bestämmelser i områdesbestämmelser om skydd för träd, markytans höjdläge etc. Av andra stycket framgår att marklov dock inte krävs om åtgärden omfattas av ett bygglov eller är nödvändig för att följa ett föreläg- gande enligt 11 kap. PBL.