sou · H9B347d2 · 2022-01-01 00:00:00 — En närmare beskrivning av förarbetena till bestämmelsen finns i avsnitt 6.6.2. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Bestämmelsens förenlighet med de tidsfrister för handläggning som finns i artikel 16 i Förnybartdirektivet kom- mer, enligt uppgift från , att ses över i särskild ord- ning. Vi gör därför bedömningen att bestämmelsen nu bör föras in i det nya 9 kap. PBL. Däremot har det under utredningsarbetets gång framförts att det finns andra parallella processer där ordningen i för- hållande till prövningen av lov eller förhandsbesked borde regleras. En sådan process är den som gäller för prövning av dispens från strand- skydd. En annan den som följer på en ansökan om fastighetsbildning. Frågan om dispens från strandskydd prövas inte i samband med en ansökan om bygglov eller förhandsbesked utan i ett eget ärende efter en ansökan om strandskyddsdispens till kommunen eller länsstyrel- sen (jfr 7 kap. 13–18 h §§ MB). Prövningen av ärendet om dispens enligt respektive prövningen av en ansökan om lov eller förhandsbesked enligt PBL är inte samordnad. Både myndigheter och utredningar har haft i uppdrag att se över möjligheterna att samordna bestämmelserna om prövning av lov och förhandsbesked med bestämmelserna om prövning av dispens från strandskydd. drog exempelvis 2002 slutsatsen att allmänheten drabbas av onödig byråkrati och oskäliga kostnader på grund av att prövningen enligt olika lagar inte är samordnad. Verket föreslog att fastighetsbildningslagen och PBL borde förtydligas så att frågan om dispens från strandskyddsbestämmelserna prövas före en prövning i fråga om fastighetsbildning, förhandsbesked och bygg- lov.326 Även föreslog att det i PBL skulle föras in 326Se m.m. av strandskyddsbestämmelserna. Redovis- ning av ett regeringsuppdrag (Rapport 5185) s. 7 f. bestämmelser om att strandskyddsfrågan ska prövas innan kom- munen antar en detaljplan eller lämnar bygglov när ett strandskydds- område berörs. Förslagen har beretts inom , men inte genomförts.327 Utredningen om översyn av strandskyddet328, som är den utredning som senast har haft i uppgift att se över regelverket för strandskydd, utredde dock inte denna fråga. Vi delar den bedömning som har gjorts av flera tidigare utred- ningar att det vore en fördel om en ansökan om dispens från strand- skydd prövas innan en ansökan om lov eller förhandsbesked för en åtgärd i ett område som omfattas av strandskydd. Anledningen till det är att en prövning av ett ärende om bygglov eller förhandsbesked –kanske i flera instanser – kan leda till omfattande onödiga utrednings- och handläggningskostnader, inte bara för den sökande utan också för det allmänna, om det senare visar sig att dispens från strandskyd- det inte kan ges och ett beviljat bygglov därför inte kan genomföras. Frågan är dock hur en sådan samordning av prövningen bör se ut och om samordningen bör ske oavsett vad den sökande tycker. Vi menar att det inte är lämpligt att i PBL ange att ett positivt beslut om strandskyddsdispens är en förutsättning för att lov ska kunna ges. Däremot bör, på motsvarande sätt som gäller vid parallell prövning av en ansökan om expropriation gälla att byggnadsnämn- den får besluta om anstånd i ett ärende om lov eller förhandsbesked i avvaktan på att en ansökan om dispens från strandskydd avgörs. En möjlighet för att besluta om ett sådant anstånd menar vi bör vara en fördel för den sökande som normalt inte i onödan vill betala avgift för en full prövning i ett ärende om lov eller förhandsbesked om dispens från strandskyddet ändå inte kan ges. Även rent processekonomiskt kan ifrågasättas om det skulle vara lämpligt att gå vidare med en prövning av en ansökan om lov eller förhandsbesked så länge som det är oklart om strandskyddsdispens kan ges. Eftersom det kan ta tid innan ett beslut om dispens från strandskydd har fått laga kraft är det viktigt att tar hänsyn till den enskildes önskemål och inte beslutar om anstånd om den sökande är emot detta. På samma sätt som gäller övriga anståndsbeslut bör detta beslut om anstånd gå att överklaga med stöd av 13 kap. 3 § PBL. 2008/09:119 s. 35. 328Se SOU 2020:78. I nuvarande 9 kap. 30 § första stycket 1 b PBL finns en reglering med möjlighet att ge lov för en avvikelse från en detaljplan om avvikelsen har godtagits vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighetsbildningslagen. Det finns också en bestäm- melse i 15 kap. 3 § andra stycket PBL som innebär att ett mål om in- lösen av ett markområde enligt 6 kap. 14 § PBL ska förklaras vilande om det vid prövningen av målet om inlösen pågår ett ärende om fastighetsbildning i överensstämmelse med den detaljplan som gäller för markområdet. Målet om inlösen ska i sådant fall förklaras vilande till dess att fastighetsbildningsärendet är slutligt avgjort. Det finns dock ingen lagreglerad möjlighet för byggnadsnämn- den att vilandeförklara ett ärende om lov eller förhandsbesked om det för aktuellt område pågår ett ärende om fastighetsbild- ning. För det fall en ansökan om lov avser en åtgärd som är beroende av att exempelvis en tomt först avstyckas kan det framstå som olyck- ligt att inte har en möjlighet att vilandeförklara ärendet om lov till dess frågan om avstyckning är slutligt avgjord i en lantmäteriförrättning. har lantmäterimyndigheten en möjlighet, om det behövs för att kunna bedöma om en fastighets- bildning är tillåten, att förelägga en sakägare att ge in bevis om att en ansökan om tillstånd har gjorts (4 kap. 25 § FBL). Det kan alltså handla om att lantmäterimyndigheten uppmanar den som har ansökt om en fastighetsbildning att först söka och få besked i ett ärende om förhandsbesked enligt PBL. I sådant fall vore det natur- ligtvis inte lämpligt om beslutade om anstånd i ärendet om förhandsbesked i avvaktan på att ansökan om fastighets- bildning först avgörs. Vi kan konstatera att frågan om en lämplig samordning av pröv- ningen av ärenden om bl.a. lov och förhandsbesked i PBL med pröv- ningen av ansökningsärenden enligt fastighetsbildningslagen behöver utredas närmare. Vi har dock inte möjlighet att rent tidsmässigt genomföra denna översyn inom ramen för vår utredning. Se i av- snitt 7.25 en uppräkning av de frågor vi bedömer behöver utredas i särskild ordning. Bestämmelsen finns i 9 kap. 65 § PBL. 7.19.17Hantering av ansökan om lov vid nytt expropriationstillstånd Förslag: Om ett bygglov för en åtgärd har vägrats på grund av att ett tillstånd till expropriation har getts och det till- ståndet har upphört att gälla, får en ny ansökan om bygglov till åtgärden inte avslås på grund av ett nytt expropriationstillstånd förrän har förflutit från den dag då det första expropria- tionstillståndet gavs. Av nuvarande 9 kap. 29 § PBL framgår att får av- slå en ny ansökan om bygglov för en åtgärd som tidigare vägrats på grund av att ett tillstånd till expropriation har getts först när har förflutit från den dag då det första expropriationstillståndet gavs. En närmare beskrivning av bestämmelsen finns i avsnitt 6.6.2. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att bestämmelsen kan föras in i det nya 9 kap. PBL i oförändrat skick. Bestämmelsen finns i 9 kap. 66 § PBL. 7.19.18 Krav på innehåll i beslut om förhandsbesked Förslag: Ett förhandsbesked som innebär att en åtgärd kan lokali- seras på en viss plats ska innehålla 1.en upplysning om att förhandsbeskedet endast gäller om bygglov för åtgärden söks efter det att beslutet om förhandsbesked fick laga kraft, 2.en upplysning om att förhandsbeskedet inte innebär att åt- gärden får påbörjas, och 3.de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara för- enligt med de förutsättningar som gäller för den kommande bygg- lovsprövningen. Vilka uppgifter ett förhandsbesked ska innehålla framgår av nuva- rande 9 kap. 39 § PBL. En närmare beskrivning av bestämmelsen och dess förarbeten finns i avsnitt 6.7.1. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att bestämmelsen kan föras in i det nya 9 kap. PBL, med en språklig justering och en följdändring med anledning av vårt förslag i avsnitt 7.11.3. Bestämmelsen finns i 9 kap. 67 § PBL. 7.19.19 Krav på innehåll i beslut om lov Förslag: Av ett beslut om bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1.vilken giltighetstid lovet har, 2.om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, 3.att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked enligt 10 kap., och 4.en upplysning om verkställbarhet. Lovet ska också innehålla de övriga villkor och upplysningar som följer av 47, 48, 49, 50 eller 52 § eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bo- stadsbyggnad i ett område som inte omfattas av en detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersitua- tionen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska an- ordnas i anslutning till byggnaden. Vilka uppgifter ett beslut om lov ska innehålla framgår av nuvarande 9 kap. 40 § PBL. En närmare beskrivning av bestämmelsen och dess förarbeten finns i avsnitt 6.7.2. har det inte framkommit några synpunk- ter på denna bestämmelse eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av den. Vi gör därför bedömningen att bestämmelsen, efter språklig justering, och två tillägg, som beskrivs nedan, kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Se avsnitt 7.19.27 avseende frågan om ändring av beslut. Vi kan konstatera att bestämmelsen om vad ett beslut om lov ska innehålla inte ändrades i samband med att den nya bestämmelsen om verkställbarhet av beslut om lov tillkom 2018 i nuvarande 9 kap. 42 a § PBL.329 Detta trots att verkställbarheten påverkar den tidpunkt från vilken åtgärden i beslutet kan påbörjas. Bestämmelserna om verk- ställbarhet innebär att det inte alltid räcker att den sökande inväntar startbesked utan också behöver invänta lovets verkställbarhet. Lovets verkställbarhet inträder, enligt huvudregeln, efter det att beslutet har kungjorts. På motsvarande sätt som det av lovet ska framgå att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked enligt 10 kap. gör vi bedömningen att det av lovet bör framgå vad som gäller avseende verkställbarhet av beslutet. Att en sådan upplys- ning tas in i beslutet är också av stor vikt för den sökande eftersom ett beslut som har verkställts innan det har fått laga kraft kan med- föra att den vidtagna åtgärden kan behöva återställas även om bygg- nadsnämnden har gett startbesked för åtgärden. Se mer om verkställ- barhet av beslut i avsnitt 6.9 och 7.19.27. Eftersom första stycket i nuvarande 9 kap. 40 § PBL innehåller krav på vissa villkor och upplysningar gör vi vidare bedömningen att termen ”övriga” bör läggas till i andra stycket för att rent språkligt för- tydliga att det i andra stycket är fråga om sådana villkor och upplys- ningar som behövs utöver de som räknas upp i första stycket. Vi gör också bedömningen att hänvisningen till de paragrafer i 9 kap. som reglerar möjliga villkor i beslut om lov även bör omfatta föreslagna 49 §, dvs den bestämmelse som reglerar byggnadsnämn- dens möjlighet att ge lov med villkoret att en förutsättning som enligt en detaljplan ska vara uppfylld för att lov ska få ges i stället ska vara uppfylld för att startbesked ska få ges. Att denna hänvisning saknas i nuvarande 9 kap. 40 § andra stycket PBL framstår som ett förbiseende. Krav med anledning av MKB-direktivet Parallellt med vårt utredningsarbete har regeringen beslutat proposi- tionen Genomförandet av MKB-direktivet i plan- och bygglagen.330 Av propositionen framgår att regeringen föreslår att beslut om lov eller 2017/18:240. 2020/21:174. förhandsbesked ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, om åtgärden innebär att området kan tas i anspråk för eller om den vidtas i ett område som redan är ianspråktaget för ett MKB-projekt. Regleringen av detta krav kommer att återfinnas i PBF som en följd av föreslaget bemyndigande i 16 kap. 7 a § PBL. Bestämmelsen finns i 9 kap. 68 § PBL. 7.19.20 Krav på redovisning av avgift Förslag: Om tar ut en avgift för handlägg- ningen av ett ärende om lov eller förhandsbesked, ska nämnden i sitt beslut om avgift redovisa hur avgiften har bestämts. Av nuvarande 9 kap. 40 a § PBL (ansökningsärenden) och 47 § PBL (anmälningsärenden) framgår att i beslut om av- gift behöver redovisa hur avgiften har fastställts. En närmare beskrivning av bestämmelserna och dess förarbeten finns i avsnitt 6.7.4. har det inte framkommit några synpunk- ter på dessa bestämmelser eller att det skulle finnas några utmaningar i tillämpningen av dem. Vi gör därför bedömningen att en bestäm- melse motsvarande den som finns i nuvarande 9 kap. 40 a § PBL, efter en språklig justering, kan föras in i det nya 9 kap. PBL. Som följer av våra förslag i avsnitt 7.5.3 bör processen för ansök- ningsärenden regleras i PBL och processen för anmälningsärenden regleras i PBF. Eftersom bestämmelserna om krav på motivering i be- slut om avgift är desamma för en ansökan och en anmälan skulle de bestämmelser som gäller för en ansökan i PBL kunna kopieras i PBF. I stället för att göra så har vi, som vi beskrivit ovan i avsnitt 7.19.1, valt tekniken att i en inledande handläggningsparagraf i PBF genom hänvisningar till de bestämmelser i som också ska gälla för en anmälan, tydliggöra när samma krav gäller för en ansökan och en Detta gäller bl.a. bestämmelserna om krav på motivering i ett beslut om avgift. Bestämmelsen finns i 9 kap. 69 § PBL och 6 kap. 4 § PBF. 7.19.21 Delgivning av beslut om lov och förhandsbesked Förslag: Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska, tillsammans med en uppgift om vad den som vill överklaga beslutet måste göra, delges 1.sökanden och fastighetsägaren, och 2.de som avses i 56 § första stycket och som har lämnat syn- punkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda. Om delgivning är uppenbart obehövligt ska beslutet i stället skickas till dem som avses i första stycket. Delgivning med sökanden får inte ske enligt någon av bestäm- melserna i 34–38 eller 47–51 §§ delgivningslagen. Av nuvarande 9 kap. 41 § PBL framgår att ett beslut om lov eller förhandsbesked, tillsammans med en uppgift om vad den som vill överklaga beslutet måste göra, ska delges dels sökanden och annan part, dels dem som anges i 9 kap. 25 § PBL och har lämnat synpunk- ter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda. Om delgivning är uppenbart obehövligt ska beslutet i stället skickas till dem. En närmare beskrivning av bestämmelsen, dess förarbeten och historik finns i avsnitt 6.8.1. har det framkommit två synpunkter på bestämmelsen. Den första synpunkten avser användningen av ut- trycket annan part i första stycket 1 och att det faktum att uttrycket inte är definierat i PBL gör bestämmelsen svår att tillämpa. Den an- dra synpunkten hänger ihop med problematiken att kretsen av sak- ägare inte är närmare beskriven eller konsekvent reglerad i PBL och att detta påverkar tillämpningen av första stycket 2. Enligt 8 kap. 27 § första stycket ÄPBL skulle sökande underrättas om ett beslut om lov. I samband med att ÄPBL ersattes av PBL infördes skyldigheten att utöver sökande också underrätta annan part. Av förarbetena till nuvarande 9 kap. 41 § PBL framgår att av- sikten med tillägget dels var att få överensstämmelse med förvalt- ningslagen, dels säkerställa att den som har rätt att klaga på ett beslut också underrättas om det. Att fastighetsägaren ska anses vara en sådan annan part angavs liksom att en arrendator kan vara det.331 Av nuvarande 9 kap. 26 § PBL framgår bl.a. att en fråga om lov och förhandsbesked som huvudregel inte får avgöras utan att sökande och fastighetsägaren har underrättats om vad andra har tillfört ärendet. Kravet på underrättelse av ansökan till fastighetsägaren infördes i samband med att ÄPBL ersattes av PBL 2011. Motiven för detta tillägg var detsamma som när uttrycket annan part infördes i be- stämmelsen om underrättelse om beslut i nuvarande 9 kap. 41 § PBL. Varför lagstiftaren valde termen fastighetsägare i den ena bestäm- melsen och uttrycket annan part i den andra framgår inte. Vi kan konstatera att uttrycket annan part har en vidare innebörd än termen fastighetsägare även om det normalt endast är fastighets- ägaren som är den som avses också vid tillämpningen av nuvarande 9 kap. 41 § PBL. Vi gör bedömningen att den krets som bör underrättas om en an- sökan om lov eller förhandsbesked inte bör vara snävare än den som underrättas om ett beslut i ett sådant ärende. I avsnitt 7.19.11 har vi föreslagit att innehållet i nuvarande 9 kap. 26 § PBL förs in i det nya 9 kap. PBL i oförändrat skick. Vår uppfattning är att avgränsningen till termen fastighetsägare i denna bestämmelse är lämplig. För att inte utöka den krets som ska underrätta om ett beslut om lov eller förhandsbesked jämfört med underrättelsen om ansökan gör vi bedömningen att kravet på underrättelse genom del- givning på motsvarande sätt bör begränsas från dagens ”annan part” till ”fastighetsägaren”. En sådan reglering kommer att innebära en inskränkning av den krets som ska delges ett beslut om lov eller för- handsbesked jämfört med . Vi menar dock att en sådan in- skränkning är lämplig och att det får ankomma på fastighetsägaren att – i den utsträckning det följer av civilrättsliga och offentligrätts- 2009/10:170 Del 1 s. 279 ff. och prop. 2010/11:63 s. 57. liga åtaganden – se till att övriga vars rättsställning kan påverkas av ett beslut, såsom exempelvis en arrendator, får information både om en ansökan och ett beslut. Övriga som bör delges I avsnitt 7.19.8 har vi föreslagit vilka personer, som utöver sökande och fastighetsägaren, ska underrättas om en ansökan om lov. Förslaget innebär att ska underrätta ägare eller innehavare av en särskild rätt till en tomt eller fastighet som gränsar till den tomt eller fastighet som åtgärden i ansökan avser, eller som skiljs åt från denna endast av en väg eller gata. Underrättelse behöver dock inte ske om det är uppenbart att ansökan saknar betydelse för ägaren eller innehavaren av den särskilda rätten. Förslaget innebär att s.k. rå- grannar alltid ska underrättas om det inte är uppenbart att ansökan saknar betydelse för dem. Förslaget innebär både en inskränkning och ett tydliggörande av den krets som ska underrättas om en an- sökan jämfört med . Förslaget innebär också att problematiken med vem som ska anses innefattas i termen sakägare i PBL upphör avseende frågor om underrättelse av en ansökan om lov eller för- handsbesked. Samma inskränkning som bör gälla vid en underrättelse om en ansökan bör också gälla för en underrättelse om ett beslut om lov eller förhandsbesked. Vidare bör, på motsvarande sätt som gäller , underrättelse av ett beslut endast ske till de som ska underrättas om en ansökan och som har lämnat synpunkter i ärendet som inte har blivit tillgodosedda. Se också förslag i avsnitt 7.19.22 om kungörelse av beslut och av- snitt 7.19.23 om utskick av meddelande till de som inte har delgetts. Bestämmelsen finns i 9 kap. 70 § PBL. 7.19.22 Kungörande av beslut om lov och förhandsbesked Förslag: Ett beslut om lov eller förhandsbesked ska kungöras genom ett meddelande om beslutet på kommunens anslagstavla. I meddelandet ska beslutets huvudsakliga innehåll och var be- slutet hålls tillgängligt anges. Kungörandet ska ske enligt lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Enligt nuvarande 9 kap. 41 a § PBL ska ett beslut att ge lov eller posi- tivt förhandsbesked också kungöras genom ett meddelande i Post- och . I meddelandet ska beslutets huvudsakliga inne- håll och var beslutet hålls tillgängligt anges. En närmare beskrivning av bestämmelserna och dess förarbeten finns i avsnitt 6.8.1. har det inte framkommit synpunkter på kravet att kungöra i syfte att få beslutet att få laga kraft. Däremot har det framkommit synpunkter på att kungörandet sker i Post- och . Post- och upplevs som en omodern och irrelevant plattform för att ta del av beslut. Även som en följd av det s.k. MKB-direktivet behöver ändringar göras i bestämmelsen. Enligt MKB-direktivet ska ett beslut om huruvida ett MKB-projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan motiveras och offentlig- göras (artikel 4.5). Dessa krav infördes genom ett ändringsdirektiv 2014.332 Kravet på offentliggörande gäller både i de fall den ansvariga myndigheten beslutar att en miljökonsekvensbedömning krävs och när en sådan bedömning inte krävs. Motiven till införandet av kraven framgår inte uttryckligen av direktivet, men av kommissionens väg- ledning333 framgår att kraven har tillkommit mot bakgrund av två av- göranden från EU-domstolen.334 Enligt kommissionens vägledning är kravet att beslutet ska offentliggöras en nödvändig förutsättning 332Jfr 2014/52/EU. 333Environmental Impact Assessment of Projects – Guidance on Screening, s. 48, Kommis- sionen 2017. 334Se dom Kommissionen mot i mål C-87/02 och dom Mellor i mål C-75/08. för att säkerställa transparens i miljöbedömningsprocessen och till- gång till rättslig prövning. Nuvarande bestämmelser om kungörande av beslut om lov och förhandsbesked i PBL innehåller inte något krav på offentliggörande av beslut som innebär ett negativt förhandsbesked eller att bygglov inte ges.335 För att säkerställa att bestämmelserna i är förenliga med MKB-direktivet bör denna reglering ändras så att även sådana negativa beslut offentliggörs. Mot bakgrund av kraven i MKB-direk- tivet innebär detta också att , för ansökningar som avser MKB-projekt, i det meddelande om beslutet som kungörs behöver upplysa om den aktuella åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Se mer om MKB-pro- jekt och MKB-direktivet i avsnitt 2.4.9 och 4.5.1. Kungörande på kommunens anslagstavla Vi kan konstatera att det finns flera fördelar med att kungörelsen sker i Post- och . En är att en kungörelse i Post- och kan ske elektroniskt. En annan fördel är att en kungörelse i Post- och uppfattas tillgodose rimliga krav på rättssäkerhet och därmed anses vara en godtagbar lösning för att besluten ska få laga kraft. En tredje fördel är att alla beslut är samlade på nationell nivå i Post- och . Det finns dock flera nackdelar med att kungöra i Post- och . En nackdel är att Post- och för många är en okänd plattform som de inte naturligt använder. , som administrerar Post- och , saknar system för att följa upp hur många som tar del av information på Post- och och det går därför inte med säkerhet att uttala sig om i vilken utsträckning informationen används. En annan nackdel är att plattformen är föråldrad och att det inte går att prenumerera på kungörelser eller att söka efter aktuella lov- beslut t.ex. via karta. Den snävaste geografiska begränsningen vid en sökning i Post- och är på länsnivå. I fritextsökning kan gatuadress eller typ av åtgärd användas. Som potentiell sakägare betyder det i praktiken att man behöver ha någon form av förhands- information att ett lov är på gång på en viss fastighet eller gata, exakt 2014/15:122 s. 124. namn på sökande eller hur åtgärden är formulerad i lovbeslutet för att få en tillräckligt begränsad lista av lov för att kunna hitta det man är intresserad av. Flera utredningar har utrett och föreslagit en annan form av kun- görelse. föreslog 2013 underrättelse via Internet och skyltning. föreslog 2014 elektroniskt tillkännagivande på kommunens webbplats på samma sätt som övriga beslut enligt framtida kommunallag.