sou · H9B371 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredningen bedömer att tillsynsverksamheten kommer att på- verkas av i vilken utsträckning samarbete och tydliga öppna proces- ser med bred representation av olika intressen om gemensamma definitioner i enlighet med utredningens förslag kommer till stånd. Utredningen bedömer att utmaningarna förknippade med tillsynen, och som en konsekvens, de ytterligare medel som behöver tillföras till- synsverksamheten ökar i avsaknad av en process för gemensamma defi- nitioner och stödjande verktyg i enlighet med utredningens förslag. Utredningen menar att regleringens effekt i första hand kommer att vara bättre planeringsförutsättningar och därmed beslut som i ökad utsträckning tar tillräcklig hänsyn till nationella intressen. En sådan effekt bör leda till att tillsynsbesluten i praktiken kommer att vara få till antalet. Konsekvenser av utredningens förslag Ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner Förslaget omfattar en regleringsteknik för ökat genomslag samt ökad tydlighet och långsiktighet i den statliga styrningen på hälso- och sjukvårdsområdet. Förslaget innebär att dagens styrning med otydliga planeringsförutsättningar för regioner och kommuner utifrån natio- nella intressen ersätts med tydlig normgivning från staten. Genom riks- intressena preciseras de nationella intressena. Förslaget innebär inte att några nya eller frivilliga uppgifter görs obligatoriska för kom- muner eller regioner. Någon eller regional angelägenhet tas inte bort från kommunernas ansvar. Förslaget innebär inte att ambi- tionsnivån för befintliga kommunala eller regionala uppgifter ändras eller att kommunernas eller regionernas möjligheter att ta ut avgifter påverkas, så inte heller kommunernas eller regionernas möjligheter till andra inkomster. Utredningen bedömer att förslaget leder till förbätt- rade planeringsförutsättningar för kommuner och regioner och där- med förutsättningar för ökad effektivitet i resursutnyttjandet på regio- nal nivå. I betänkandet har utredningen diskuterat och exemplifierat pro- blem kopplade till investeringar i vårdinfrastruktur som kan lösas med denna regleringsteknik. Den reglering som föreslås leder principiellt inte till några ökade kostnader för kommuner eller regioner. Vilka konsekvenser respektive definierat riksintresse får för regioner och kommuner kommer i stället att vara beroende dels av vilka intressen som preciseras i reglering, dels av vilket ansvar regionerna och kom- munerna har på området . I den mån syftet med precisering av ett riksintresse inte medför nya uppgifter för regioner och, i före- kommande fall, kommuner utan avser ökad tydlighet och att etablera gemensamma nationella utgångspunkter bedöms konsekvensen för kommunsektorn som helhet manifesteras i lägre kostnader. Utred- ningen kan konstatera att kommuner och regioner är skyldiga att enligt hälso- och sjukvårdslagen att organisera vården så att den främjar kostnadseffektivitet, regionerna ska samverka sinsemellan och med andra samhällsorgan, organisationer och vårdgivare. I den mån preciseringen av ett riksintresse medför nya krav på eller en ambitionshöjning för regioner eller kommuner ska konse- kvenserna för kommunsektorn utredas i sedvanlig ordning och kom- pensation till sektorn övervägas i enlighet med rådande ordning av den myndighet som får i uppdrag att precisera riksintresset. Konsekvenser av utredningens förslag avseende innebär utredningens förslag om ny regleringsteknik och tydligare statlig styrning av hälso- och sjukvårdsområdet inte någon förändring. Utredningens förslag innebär att om det inte framgår av ett beslut hur ett definierat riksintresse beaktas, eller om ett definierat riks- intresse inte beaktas fullt ut medför detta åtgärder från tillsynsmyn- digheten. Detta kan leda till administrativa kostnader för regionen eller kommunen i fråga, till exempel som en följd av behov av ytterligare precisering av grunderna för beslutet. I de fall tillsynsmyndigheten finner att beslutet inte har beaktat det preciserade intresset i tillräck- lig utsträckning får detta konsekvenser för beslutets status, beslutet kan komma att upphävas. Följden blir att ytterligare beredning krävs innan ett nytt beslut kan fattas, viket medför kostnader för aktuell region eller kommun. Utredningens bedömning är att förslaget innebär ökad tydlighet och därmed förbättrade förutsättningar för kommun- sektorn att beakta beslutade riksintressen. Utredningen konstaterar att om den statliga normgivningen beaktas i regionala och kommunala beslut medför denna regleringsteknik med ökad tydlighet inte några ytterligare kostnader för regioner eller kommuner. Utredningens bedömning är att förslaget kommer att medföra ökade kostnader för staten genom nya uppdrag till myndigheter. Syftet med förslaget är att öka tydligheten och effektiviteten i den statliga styr- ningen för att ge regioner och kommuner förbättrade planeringsför- utsättningar och mer effektiv resursanvändning. Vid given ambitions- nivå bedöms därmed förslaget vara kostnadsbesparande för hälso- och sjukvården som helhet. Staten finansierar en del av hälso- och sjuk- vården och omsorgen genom statsbidrag till regionerna och kommu- nerna. Drygt en femtedel av kommunsektorns intäkter utgörs av statsbidrag. Utredningen bedömer att de ökade kostnader för staten som uppkommer av förslaget kan finansieras genom omfördelning av bidragen till regioner och kommuner. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen konstaterar att det planeras och genomförs investeringar i regionerna på en historiskt hög nivå. Den övervägande delen av de årliga investeringarna avser hälso- och sjukvården och en stor del går till sjukhusen. Dessa investeringar påverkar och formar den framtida vårdinfrastrukturen och kommer således att att vara en del av förutsättningarna för hälso- och sjukvårdsverk- samheten och dess utveckling. Det är emellertid svårt att få överblick över hur dessa investeringar förhåller sig till varandra. Enligt utred- ningens beräkningar uppgår den totala projektsumman för planerade och pågående investeringar i akutsjukhusen till i storleksordningen . Det saknas dock gemensamma nationella ut- gångspunkter för dessa investeringar och det går inte att besvara frågan om hur de nu beslutade sjukhusinvesteringarna svarar mot kraven i pågående nationella reformer. Den pågående omställningen av vården med ökad centralisering av viss högspecialiserad vård och utveckling av den nära vården påverkar lokalbehoven i olika delar av vårdsyste- met och förutsättningarna för omställningen påverkas även av ut- vecklingen av vårdinfrastrukturens övriga delar, till exempel den digi- tala infrastrukturen. Trots detta har det konstaterats att lokalfrågor har kommit i skymundan i omställningsarbetet. Utredningen kan även konstatera att det finns en efterfrågan i regionerna på ökad tydlighet samt gemensamma nationella utgångspunkter och definitioner för att bättre svara mot de utmaningar omställningsarbetet medför för regionerna. Därutöver konstaterar utredningen att det saknas natio- nell överblick och det faktum att lokalperspektivet kommit i skym- undan medför att ingen heller kan beskriva hur de nu planerade och pågående investeringarna påverkar vårdinfrastrukturen som helhet och hur detta svarar mot framtidsbehoven i befolkningen av hälso- och sjukvård. Utredningens bedömning är att ökad tydlighet i den statliga styr- ningen genom den föreslagna regleringstekniken ger ökade förutsätt- ningar för nationell samsyn och mindre dubbelarbete i regionerna. Vidare leder det till mer stabila och förbättrade planeringsförutsätt- ningar för regioner och kommuner och därmed ökade förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande där regionalt och lokalt genom- förda investeringar på ett ordnat sätt bidrar till en effektiv nationell vårdinfrastruktur. En vårdinfrastruktur som svarar mot hälso- och Konsekvenser av utredningens förslag sjukvårdsverksamhetens behov i såväl normala tider som i kristider och som stödjer den fortsatta utvecklingen av vården. Sammantaget bedömer utredningen att förslaget innebär ökad samhällsekonomisk effektivitet och bidrar till att öka förutsättningarna för en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. 12.1.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen ska inskränkningar i den kommu- nala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett inskränkningen. Bestämmelsen innebär att en proportionalitetsbedömning ska göras. Proportionalitetsbedöm- ningen har huvudsakligen två delar, dels ska konsekvenserna av ett förslag som innebär en inskränkning i den kommunala självstyrelsen analyseras, dels ska en avvägning mellan kommunala självstyrelse- intressena och nationella intressen som förslaget ska tillgodose göras (Statskontoret, 2011a, s. 65). Förslaget om att införa en reglering om riksintressen på hälso- och sjukvårdsområdet som ska beaktas av kom- muner och regioner vid beslut som påverkar vårdsinfrastruktur inne- bär en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslaget innebär att kommuners och regioners utrymme att på egen hand besluta i frågor om hälso- och sjukvårdsinfrastruktur begrän- sas. Detta eftersom förslaget innebär att kommuner och regioner i dessa beslut behöver beakta vissa av staten utpekade intressen. De intressen som kommer att utgöra riksintressen på hälso- och sjuk- vårdsområdet är primärt sådana intressen som behöver tas om hand av kommuner och regioner. Förslaget innebär således framför allt en förändring från befintlig reglering på så sätt det införs en tvingande reglering om att dessa intressen ska beaktas av kommuner och regioner. På detta sätt tydliggörs vilka förväntningar och krav som staten har på kommuner och regioner. Förslaget innebär också att en statlig myndighet får ett tillsynsan- svar över lagens efterlevnad. har mandat att upp- häva kommunala och regionala beslut samt att förelägga kommuner och regioner att vidta de åtgärder som krävs, om tillsynsmyndigheten kommer fram till att en kommun eller region inte i tillräcklig utsträck- ning beaktat ett riksintresse. Förslaget i denna del innebär en inskränk- ning av den kommunala självstyrelsen genom den statliga myndighe- Konsekvenser av utredningens förslag tens verktyg för att säkerställa att riksintressena på hälso- och sjuk- vårdsområdet får genomslag hos kommuner och regioner. Inskränkningarna i den kommunala självstyrelsen ska vägas mot bland annat de nationella intressen som föranlett förslaget. Som fram- går av betänkandet har utredningen identifierat en rad utmaningar och problem kopplade till satsningar på vårdinfrastruktur. I tidigare kapitel redogör utredningen för hur befintlig reglering ger uttryck för en förväntan från statens sida på kommuner och regioner sam- tidigt som regleringen lämnar över till kommuner och regioner att lösa de problem som identifierats. Utredningen bedömer alltså att de nationella intressen som föranleder förslaget, primärt behovet av håll- bar nationell vårdinfrastruktur, behöver regleras. I kapitel 10 analy- seras för- och nackdelar med olika regleringsalternativ, inklusive res- pektive alternativs påverkan på den kommunala självstyrelsen. För att lösa de problem och möta de utmaningar som utredningen har iden- tifierat bedöms ingen mindre ingripande åtgärd vara lämplig. Där- med bedöms förslaget om en reglering av riksintressen på hälso- och sjukvårdsområdet vara proportionerligt i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen. och standarder på vårdbyggnadsområdet Utredningen föreslår att regionerna genom reglering i hälso- och sjukvårdslagen får ett preciserat ansvar för att samverka i frågor om planering och utveckling av vårdens lokaler. Utredningens bedömning är att regionerna bör utveckla det arbete inom området gemensamma definitioner och standarder som bedrivs inom olika fora till exem- pel Program för teknisk standard (PTS). Syftet är att öka transparen- sen och tydligheten kring detta arbete och de produkter som produ- ceras inom ramen för detta. Konsekvenser av utredningens förslag 12.2.2Konsekvenser för ansvarsfördelningen mellan stat, region och kommun Förslaget bedöms inte ge några konsekvenser för ansvarsfördelningen mellan stat, region och kommun. Regionerna bedriver som huvudmän för hälso- och sjukvården ett sådant arbete och föreslås fortsatt ansvara för denna verksamhet. Staten föreslås delta i relevanta arbetsgrupper men normgivningen och den statliga styrningen sker genom reglering av riksintressen som i sin tur ska beaktas i det arbete som är relevant för detta förslag. Ekonomiska konsekvenser för staten De direkta ekonomiska konsekvenserna för staten av förslaget utgörs av kostnader för deltagande i relevanta arbetsgrupper. Kostnadernas omfattning kommer att vara beroende av vilken typ av arbete som är aktuellt. Utredningens bedömning är att staten bör se detta arbete som en del i implementeringen av de normer som fastställs inom ramen för riksintressesystemet. Det är angeläget att tempot i detta arbete kan hållas på en hög nivå. Därmed bör relevanta myndigheter ges i uppdrag att prioritera deltagande i detta arbete. Staten bör därutöver ta ett särskilt ansvar för att bereda vissa grup- per att delta i arbetet. Det gäller ekonomiskt svaga grupper vars per- spektiv behöver beaktas, till exempel företrädare för patient- och anhörigperspektiv. Kostnaderna för att stödja sådana gruppers delta- gande i arbetet är inte möjliga för utredningen att bedöma i detalj. Dessa kommer att vara beroende dels på arbetets omfattning, dels på vilka områden som är aktuella. Ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner Regioner är skyldiga att samverka enligt HSL. Enligt 7 kap. 7 och 8 §§ HSL ska regioner samverka med samhällsorgan, organisa- tioner och vårdgivare i planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården, och i frågor om hälso- och sjukvård som berör flera regio- ner ska regioner samverka sinsemellan. Förslaget innebär således att Konsekvenser av utredningens förslag regionernas samverkansskyldighet förtydligas gällande frågor om planering och utveckling av vårdbyggnad och vårdlokaler. Samverkan syftar primärt till kunskapsöverföring mellan regionerna rörande planering och utveckling av vårdbyggnader och vårdlokaler. Regionerna bedriver arbete inom området i olika fora. Utredningens förslag innebär att detta arbete ges mer av struktur lik- nande den som finns inom standardiseringsorganisationerna, till exem- pel för standarder (SIS). Detta för att säkerställa transparens och öppet deltagande i processen och ökad tydlighet kring framtagna produkters status och inbördes förhållanden. Utredningen erfar att de brister som finns i dagens system inne- bär otydlighet och dubbelarbete. Det genomförs gemensamma arbeten, vilka sedan tas som utgångspunkt för fortsatt lokal utveckling inom ramen för regionernas planering- och genomförande av vårdinfrastruk- turinvesteringar. Det innebär att varianter på samma arbete upprepas i region efter region. Utredningens bedömning är att ökad struktur och transparens i detta arbete kommer att vara kostnadsbesparande för regionerna som helhet. I den mån kommunerna berörs gäller motsvarande resonemang som ovan. Förslaget avser sådant arbete som oavsett organisering behö- ver finnas på plats för att på ett effektivt sätt planera och genomföra investeringar i vårdinfrastruktur, inklusive kopplingar till omsorgsverk- samhet. Därmed är utredningens bedömning att regioner och i före- kommande fall kommuners deltagande i ett strukturerat arbete kom- mer att vara kostnadsbesparande för kommunsektorn som helhet. Vidare är utredningens bedömning att förslaget medför bättre för- utsättningar för erfarenhetsutbyten och kunskapsspridning samt ökar effektiviteten i planering och genomförande av vårdinfrastruktur- investeringar. Förslaget bedöms medföra minskade kostnader för regioner och kom- muner som helhet. De ökade kostnader som förslaget bedöms medföra för staten rör myndigheters deltagande i relevanta arbetsgrupper samt visst stöd för att främja deltagande av ekonomiskt svaga grup- per till exempel företrädare för patient- och anhörigperspektiv. Som helhet bedöms de samhällsekonomiska kostnaderna av förslaget att Konsekvenser av utredningens förslag vara positiva och visas såväl i ökad effektivitet i planerings- och genomförandeprocesser som genom ökad effektivitet i vårdinfrastruk- turen. Dessa positiva effekter påverkar på lång sikt såväl regioner och i förekommande fall kommuner som staten. Den största vinsten bedöms uppstå för patienten genom de ökade förutsättningar en effek- tiv vårdinfrastruktur ger för fortsatt utveckling av hälso- och sjuk- vården och omsorgen. Förslaget bedöms ge ökade förutsättningar att skapa ökad enhetlig- het i vårdinfrastrukturen. Tillämpning av relevanta standarder bedöms medföra mindre eller inga onödiga eller omotiverade skillnader i utformningen av vårdinfrastrukturens olika delar. Förslaget bedöms även vara ett effektivt verktyg för enhetligt beaktande av fastställda riksintressen. Vidare bör förslaget medföra ökad effektivitet vid såväl planering som genomförande av investeringar i vårdinfrastruktur. Som beskrivits i betänkandet erfar utredningen att det finns behov av ökat stöd för planerings- och genomförandeprocesserna i regionerna. Befintliga strukturer för erfarenhetsutbyte och dokument till exempel i form av typrum fyller inte detta behov. Förslaget bedöms slutligen främja spridningen av aktuellt kunskapsläge och därmed skapa ökade förutsättningar för en modern utformning av vårdinfrastruk- turen. 12.2.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget innebär i huvudsak att samverkansskyldigheten förtydligas avseende frågor om planering och utveckling av vårdens lokaler. finns krav på samverkan mellan regioner. För att lösa de pro- blem som identifierats i utredningen och att säkra kunskaps- och erfarenhetsöverföring mellan regioner är samverkan nödvändig. samverkar regioner i viss utsträckning i dessa frågor. Arbetet behöver dock vara transparent och tydligt. Förslaget innebär ett nytt krav på samverkan i frågor som specifikt rör vårdens lokaler. För att lösa de problem som identifierats bedömer utredningen att någon mindre ingripande reglering inte är ändamålsenlig med hänsyn till de ändamål som motiverar förslaget. Den inskränkning som förslaget Konsekvenser av utredningens förslag innebär i den kommunala självstyrelsen är liten. Formerna för och det närmare innehållet i samverkan lämnas till regionerna att bestämma. Sammantaget bedömer utredningen att förslaget därmed är propor- tionerligt i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen. Att öppna upp och bjuda in relevanta intressen i detta arbete är inte någon ny upp- gift för kommuner och regioner. Regionerna framhåller att inom be- fintligt arbete verkar nationella brukarråd i kvalitetssäkrande arbete. Av hälso- och sjukvårdslagen följer krav på regionerna, och i förekom- mande fall kommunerna, att beakta olika intressen vid beslut om hälso- och sjukvården. 12.3Ett fastighetsbolag för hälso- och sjukvården Förslaget innebär att en organisationskommitté tillsätts för att pre- cisera och i erforderlig utsträckning genomföra de praktiska förut- sättningarna för att överföra ägandet av befintlig infrastruktur för hälso- och sjukvården från regionerna till ett statligt ägt bolag som uppdras att ansvara för att hälso- och sjukvårdsverksamheten bedrivs i ändamålsenliga lokaler genom att hyra ut lokaler till regioner och kommuner. Ett regionalt delägande i bolaget kan övervägas. 12.3.2Konsekvenser för ansvarsfördelningen mellan stat, region och kommun Bildandet av en organisationskommitté påverkar inte ansvarsfördel- ningen mellan stat, region och kommun. Vilka konsekvenser föresla- get om övertagande av fastigheter medför för ansvarsfördelningen behöver analyseras och beskrivas i av organisationskommittén som ett led i arbetet med att föregå en sådan reform. Konsekvenser av utredningens förslag Ekonomiska konsekvenser för staten De ekonomiska konsekvenserna av förslaget inskränker sig till kost- nader för att tillsätta en organisationskommitté med ett sekretariat. Utredningens bedömning är att en sådan kommitté uppskattnings- vis bör kunna genomföras med en budget om fem till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner Att staten utreder frågan medför inga ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner. Vilka ekonomiska konsekvenser ett överta- gande av fastigheter medför för ansvarsfördelningen behöver analyse- ras och beskrivas av organisationskommittén som ett led i arbetet med att föregå en sådan reform. Bildandet av en organisationskommitté medför inga samhällseko- nomiska konsekvenser utöver statens kostnader för att tillsätta och bemanna en utredning. Utredningens bedömning är att ett fastighets- bolag för hälso- och sjukvården skulle medföra skalfördelar och ökad effektivitet i investeringskedjan som helhet. Behoven av bättre stöd till planerings- och genomförandeprocesser som identifierats av före- liggande utredning bedöms uppnås genom att kompetensuppbygg- nad och professionalisering underlättas genom organisering i ett större specialiserat fastighetsbolag. Effektivisering av drift och förvaltning möjliggörs genom den föreslagna lösningen. Konsekvenser av utredningens förslag 12.3.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Att staten utreder frågan medför inga konsekvenser för den kommu- nala självstyrelsen. 12.4Stärk förutsättningarna för forskningen inom området vårdinfrastruktur Vårdinfrastruktur, i synnerhet sjukhus, är komplexa byggnader som ska tillgodose många olika behov. Det kan handla om att stödja sjuk- vårdsverksamhetens processer, tillgodose särskilda behov vid kris- situationer och, inte minst, bidra till patienternas välmående och till- frisknande. Vårdmiljön har hälsofrämjande effekter som är av betydelse för patienter, anhöriga och vårdpersonal. Utredningen bedömer att forskning om vårdinfrastruktur behöver stärkas ytterligare för att ge tydligare avtryck i de nya vårdbyggnader som uppförs och föreslår därför ökade anslag till detta forskningsområde. Förslaget innebär även att staten tar över ansvaret för finansieringen av () vid . 12.4.2Konsekvenser för ansvarsfördelningen mellan stat, region och kommun Förslaget innebär att staten tar över finansieringsansvaret från regio- nerna. Ekonomiska konsekvenser för staten Forskningen inom området vårdinfrastruktur är relativt begränsad. Mindre projekt bedrivs vid olika lärosäten och inom olika discipli- ner. Utredningens bedömning är att ytterligare medel till denna typ av forskning är ett viktigt led för att öka kunskapen om betydelsen i hälso- och sjukvården av byggnadens och miljöns utformning. Utred- ningen tar emellertid inte ställning till i vilken om fattning denna typ Konsekvenser av utredningens förslag av stöd bör öka. Utredningens bedömning är att detta bäst tas om hand inom befintliga strukturer för beslut om storlek och fördelning av forskningsanslag. CVA har tidsbegränsad finansiering från Forum vårdbygg- nad, , och tek- niska högskola. Grundfinansieringen om från löper på femåriga avtal och avser finansiering av gästprofessor, föreståndare (på ) koordinator (på 25 pro- cent). Kostnader för en konstnärlig professor 3+3 år som kan för- längas efter dispens () finansieras av Forum vårdbyggnad, och . Den del av finansieringen av professu- ren som kommer från utgörs av ersättning för utbildning vid kurser, . Forskningsfinansiering base- rat på tvååriga avtal med om knappt 1 mil- jon kronor . Total kostnad exklusive ersättning för utförd undervisning uppgår således till . Ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner Kostnaderna för regionerna minskar till följd av förslaget enligt vad som redovisats ovan. Statens ökade kostnader för finansiering av CVA motsvaras av lägre kostnader för regionerna.