sou · H9B323 · 2022-01-01 00:00:00 — Utredningen bedömer att förslagens förtydliganden stärker kom- munernas planering för en hållbar utveckling. Föreslagna ändringar utgör ett stöd att hävda en sammanhållen bebyggelsestruktur i av- vägningar gentemot andra allmänna intressen. Vidare utgör försla- gen ett stöd för de kommuner som redan arbetar med transport- effektivitet och hållbarhet som utgångspunkt samt underlättar för kommuner som behöver uppdatera planeringens inriktning mot sådana mål. Ändringarna skärper kraven på omställning och kan där- för utgöra ett visst merarbete, men som kan vara nödvändigt för att uppfylla klimatmålen och andra mål. Ändringarna kan bidra till förenkling och effektivitet för kommunerna i den efter- följande planeringen. De föreslagna nya kraven på kommunen när det gäller kriterier för när en detaljplan ska användas, krav på tydlighet i planbeskriv- ning till en detaljplan och ändrade krav på parkering syftar alla till att främja en transporteffektiv planering med bättre tillgänglighet till hållbara transporter. Vi bedömer att ändringarna innebär merarbete i begränsad omfattning och att de stöder ett arbetssätt som redan förekommer i många kommuner. I vissa delar av förslagen kan kom- munerna begära underlag av byggherren för att underlätta sitt arbete. När det gäller ändrade krav på parkering bedömer vi att förslagen ligger nära det sätt att arbeta som många kommuner redan tillämpar och att förslagen bekräftar nya arbetssätt samt underlättar en om- ställning. Inom kommuner som fortfarande arbetar med traditionell parkering och tillämpar parkeringsnormer med minimital utgör föreslagna ändringar ett stöd för omställning. Några av förslagen ger kommunerna lagstadgat stöd för nya möj- ligheter och verktyg. Vi bedömer att förslag till förtydliganden i bestämmelser om att kunna avsätta markreservat, att kunna avstå från att kräva utrymme för parkering av bil för enskilt bruk i detalj- plan och att kunna ställa villkor i bygglov kan effektivisera kom- munernas verktyg för att uppnå en hållbar utveckling. Förtydligande om vad som får ingå i ett exploateringsavtal ger kommunerna såväl som byggherrarna ett bättre stöd för samverkan om mobilitetsåtgär- der och mobilitetstjänster. Förslaget till en ny lag om kartläggning av åtgärder för mobilitet utgör inte något riktat arbetsåtagande för kommunerna utan det står kommunerna fritt hur de önskar använda resultatet av kartlägg- ningarna. Lagen ger ett mervärde genom att kommunerna med kart- läggningen kan föra statistik över vilka mobilitetsåtgärder och mobi- litetstjänster som finns. Det finns inte tillgänglig statistik över antalet parkeringsplatser i städerna och deras lokalisering. Inte heller finns samlade uppgifter om mobilitetstjänster. Statistiken kan kom- munerna använda när ett område ska bebyggas eller ändras, men även i de fall kommunerna har önskemål om att samordna utvecklingen i intilliggande områden. Kunskapen bör därmed kunna bidra till en mer effektiv samverkan mellan kommunen och byggherrar, fastig- hetsägare och verksamhetsutövare och i förlängningen främja lång- siktigt hållbara stadsmiljöer. I den utsträckning som kommunerna arbetar vidare med resulta- tet av kartläggningarna kan det alstra merarbete, men det är i så fall enligt kommunernas eget initiativ. Nyttan består av att successivt få tillgång till allt tydligare planeringsunderlag om resmönster och an- läggningar inom kvarter och stadsdelar som ger en samlad bild och kunskapsunderlag för den kommunala planeringens fortsatta inrikt- ning, övergripande beslut och samverkan mellan fastighetsägare, kommun och brukare på mer detaljerad nivå. Sammantaget bedömer utredningen att föreslagna ändringar i 2 kap. PBL kan medföra visst merarbete för kommunerna, men också nyttor i form av minskade växthusgasutsläpp, en mer hållbar stadsmiljö och ett enklare planarbete. Landsbygdskommuner kom- mer dock inte att påverkas i samma utsträckning. 10.4Konsekvenser för företag och verksamhetsutövare Generellt sett kan utredningens förslag påverka företag i flera olika avseenden. De enskilda ändringsförslagen kan sammantaget och till- sammans med andra åtgärder i samhället bidra till ett perspektiv- skifte och en normförändring som påverkar alla aktörer, inte minst företag, positivt. Ett samhälle där tillgänglighet ökar och resande minskar genom fysisk närhet till samhällsservice och resfria, digitala möten kan ge mer tid för själva utförandet av arbetet och kan därmed påverka företagens lönsamhet. Det är svårt att bedöma huruvida transportutgifter för varor och gods kommer att påverkas. Företag som bedriver e-handel kan ges bättre förutsättningar om strukturen för varuleveransen effektiviseras och anläggningar för mottagning och förvaring av leveranser på kvarters- och fastighets- nivå kan systematiseras och inarbetas i den kommunala planeringen. Företag som kommer att dra fördelar av en omställning till delade fordon och mobilitet som tjänst är varu- och tjänsteleverantörer av mobilitet, ”integratörer” (de som tekniskt eller affärsmässigt kopp- lar ihop leverantören av mobilitet som tjänst och trafikföretagen), offentliga och privata företag som tillhandahåller olika transport- och mobilitetstjänster samt trafikoperatörer. Krav på energieffektiva fordon gynnar företag som tillverkar så- dana. En växande marknad för fordonspooler bedöms leda till mins- kad nybilsförsäljning. Tillverkare av traditionella, fossildrivna bilar är dock på väg att ställa om sin tillverkning av fordon för andra bränslen, framför allt eldrivna fordon och det finns uppgifter om att företagen arbetar med strategier för tillverkning av delningsfordon och system för sådana. Bilpoolsutredningen6 redovisar att förslag som underlättar parke- ring av delningsfordon på allmän plats förväntas bidra till att mark- naden för motorfordonspooler växer. I vår kontakt med teknikkonsultföretag7 inom branschen är ett av de stora hindren för att marknaden för delningsfordon kan bred- das att tillgängliga parkeringsutrymmen tas i anspråk av bilar avsedda för enskilt bruk. En större mängd delningsfordon bedöms minska antalet fordon totalt och därmed torde möjligheten till besöksparkering i stads- miljö kunna öka, allt annat lika. Främjande av gång-, cykel- och kol- lektivtrafik bedöms också öka tillgängligheten till och omsättningen hos detaljhandeln i stadsmiljö. En transporteffektiv bebyggelsestruktur som främjar goda gång- och cykelförbindelser och tillgänglighet till kommersiell service kan gynna serviceföretag i en sammanhängande stadsdel genom att dag- befolkningen ökar så att detaljhandeln får underlag att växa och sin tur gynnar kommersiell service till de kringboende. Däremot kan en minskad bilanvändning och minskat bilinnehav tillsammans med en växande marknad för fordonsdelning samt utvecklad e-handel sam- mantaget bidra till en krympande marknad för externhandel där en- 7Trivector med flera. skilda medborgare har stått för frakt av varor mellan försälj- ningsstället och hemmet. 10.5Konsekvenser för byggherrar och fastighetsägare Utredningsförslaget innebär att byggherrar och fastighetsägare får ändrade förutsättningar när det gäller ny bebyggelse. Samverkan mellan byggherrar/fastighetsägare och kommuner framstår som mer angelägen i tidiga skeden. Förslaget om att transporteffektivitet utgör ett av kriterierna för att pröva ett mark- och vattenområdes lämplighet för bebyggelse i form av detaljplan ställer större krav på byggherrar och fastighetsägare att vara medvetna om betydelsen av sådana aspekter i mycket tidiga skeden. Utredningens förslag om att kommunerna ges möjlighet att ställa villkor i bygglov eller startbesked bedömer vi inte behöver utgöra något särskilt merarbete i förhållande till summan av utredningens förslag utan kan i stället innebära nyttor genom att främja en god planering och beredskap. Utredningens förslag om krav på redovisning i planbeskrivningen till en detaljplan om hur planen uppfyller kraven på transporteffek- tivitet anger mer explicit än att byggherren/fastighetsägaren beaktar åtgärder för transporteffektivitet och tillgång genom håll- bara transporter. Kommunen kan komma att begära underlag från byggherren/fastighetsägaren även i denna del av planbeskrivningen. Aspekterna ska bearbetas under hela planprocessen och kan innebära ett visst merarbete för byggherrar/fastighetsägare genom förändrade villkor. Nyttan av åtgärden är att uppnå klimat- och hållbarhetsmål- en och bedöms gynna alla parter. Utredningens förslag om att bestämmelsen i 8 kap. 9 § första stycket 4 PBL ändras bedöms kunna gynna byggherrar och fastig- hetsägare. Ändringen innebär att kommunen kan ålägga fastighets- ägaren att i stället för att anlägga parkering för bilar för enskilt bruk ordna andra anläggningar som uppfyller brukarnas behov av mobi- litet i det aktuella området. Beslut om val av anläggning förutsätter en tillräckligt noggrann utredning av förutsättningarna för mobilitet i närområdet. Förslaget kan medföra att byggherren/fastighetsäga- ren behöver engagera sig mera aktivt i planering av alternativa mobi- litetsåtgärder för sina brukare. Förslaget innebär en större flexibi- litet, en större möjlighet till samverkan om lämpliga åtgärder och att fastighetsägaren kan spara investeringskostnader för parkeringsyta och i stället kan utöka arealen för bostäder, lokaler eller andra kvali- teter inom fastigheten, förutsatt att de alternativa åtgärder som ersätter parkering för bilar för enskilt bruk är tillräckliga. Förtydligande om vad som får ingå i ett exploateringsavtal be- döms ge byggherrarna ett bättre stöd för samverkan med kommu- nerna om mobilitetsåtgärder och mobilitetstjänster. Vi bedömer att förtydligandet underlättar dialogen mellan parterna om vad som ska uppnås i avtalen. Ett avtal om mobilitetstjänster tillsammans med avsatta markutrymmen i en detaljplan kan ersätta nu gällande krav på att byggherren/fastighetsägaren ska anlägga parkeringsplatser och därmed innebära stora nyttor i form av tillgång till mark och lägre investeringskostnader för byggherren. Den nya lagen om mobilitetskartläggning innebär ett återkom- mande administrativt åtagande för fastighetsägarna, men vi bedömer arbetsinsatsen som relativt begränsad . Nyttan för fastighets- ägaren av en sådan kartläggning består bland annat av att ett kun- skapsunderlag kan sammanställas och åberopas. Genom kartlägg- ning kan såväl kommunen som berörda fastighetsägare bli medvetna om åtgärder som vidtas inom en stadsdel eller kommun och kan sam- verka om effektiviseringar. Kunskapsunderlaget kan användas i dia- log mellan kommunen, fastighetsägare och brukare och de samman- ställda kartläggningarna kan utgöra incitament för att ytterligare ut- veckla transporteffektiva och hållbara lösningar. Samhällsnyttan kommer givetvis att behöva vägas mot kostnaden för fastighetsägarnas arbete med kartläggning. Vår bedömning är dock att nyttan på mellanlång och lång sikt överstiger kostnaderna. 10.6Konsekvenser för hushåll och enskilda Föreslagna ändringar kan medföra försämrad tillgång till par- kering för hushåll och enskilda som använder bil för enskilt bruk. kan förslagen bidra till större tillgänglighet till delade for- don inom fastigheten och i närområdet. På kan behovet av parkeringsytor minska ifall hushåll- en förflyttar sig med motorfordonspooler, andra delningsfordon, kollektivtrafik, gång och cykel. Genom att främja tillgänglighet till bilpooler kan hushållens utgifter minska. hän- visar till flera studier som pekar på att de totala kostnaderna för att använda bil minskar när hushåll övergår från att äga bil till att använda bil via bilpool. En poolbil kan ersätta mellan fyra och tio privatägda bilar. Det frigjorda utrymmet kan användas för nyttor som kommer hushåll och enskilda till del på ett bättre sätt än tradi- parkeringsplatser gör. Åtgärderna kan också gynna byg- gande av flera och billigare bostäder. En sådan omställning bidrar också till minskade utsläpp vilket gynnar såväl samhället som hushåll och enskilda eftersom det utgör en förutsättning för en hållbar utveckling. Utredningens förslag kan leda till bättre förutsättningar för gång- och cykeltrafik så att färdsätten blir mer tillgängliga, lättanvända, och konkurrenskraftiga och på så sätt främjar miljön och en större andel aktivt resande. En sådan omställning skulle bidra till bättre hälsa och ett socialt och biologiskt levande stadsliv. Effekterna är beroende av kommunernas planering. Genom parkeringsköp frigörs parkeringsplatser från boende- kostnaden i viss utsträckning , men tillämpningen av par- keringsköp och andra åtgärder, såsom flexibla parkeringstal och sär- skilda fonder för mobilitet, kan växa och inkludera även elfordon, och ytterligare frigöra de boende från utgifter för parkering för for- don som de inte äger. På kan det tänkas att mobilitet som tjänst växer till kombinerade tjänster som kopplas samman med kollektivtrafiken i form av ett digitaliserat och integrerat system som utgör en attraktiv systemlösning för såväl enskilda som hushåll. Sådana åtgärder främ- jar en övergång till hållbara transporter för hushåll som söker klimat- smarta lösningar. På landsbygden kommer det på lång sikt att vara attraktivt att fortsätta använda bil för enskilt bruk. Det kan dock uppstå problem och målkonflikter när boende i periferin vill nå attraktiva målpunk- ter i städerna där sådan fordonstrafik inte är prioriterad. Effekterna beror på kommunernas hantering. En ny lag om kartläggning av mobilitetsåtgärder främjar boende, brukare och bostadsspekulanter genom bättre tillgång till informa- tion om transportmöjligheterna. Informationen gör det lättare för enskilda att välja klimatvänliga alternativ. Indirekt bedömer vi att kartläggningen medför att fler klimatvänliga transportalternativ er- bjuds snabbare så att urvalet blir större. Konsekvenserna för hushåll och enskilda som fortsätter att prio- ritera bil för enskilt bruk kan bestå av förändrade förutsättningar för uppställning av bilen, exempelvis längre bort från fastigheten i sam- lade anläggningar och till högre kostnader. Det finns en risk för att närboende drabbas negativt om närbelägna gator och kvarter an- vänds för parkering av bilar för enskilt bruk när en ny fastighet be- byggs och att såväl trafik- som boendemiljön därigenom försämras. Sådana konsekvenser för enskilda är avhängiga av kommunens par- keringsutredning före utbyggnad av en eller flera fastigheter och hur kommunen hanterar åtgärderna för enskilda fastigheter respektive för stadsdelar i deras helhet. Vi bedömer att våra förslag inte påverkar omfattningen av parke- ringsplatser för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga. Förslagen bedöms påverka individers privatekonomi. När färre äger sin egen bil och utgår från hållbara mobilitetstjänster förväntas kostnaderna för vardagsresor minska. I betänkandet av Utredningen cirkulär ekonomi tas en beräkning upp som visar att hushåll som väljer att gå med i bilpool i stället för att använda egen bil sparar per år8. Ytterligare en följd av förslagen är att fler hushåll har möjlighet att bosätta sig i områden med nyproducerade bostäder om det finns goda förutsättningar för att förflytta sig själv och varor utan att ha tillgång till bil för eget bruk. tillämpning av lägre parkeringstal De minskade markanspråken och ekonomiska konsekvenserna därav vid tillämpning av lägre parkeringstal till följd av de förtydliganden som förslagen innebär kan illustreras med följande räkneexempel som gjorts av . En sänkning av parkeringstalet från 0,8 till 0,4 i de tio svenska kommuner9 som byggde flest flerbostadshus Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. Betänkande av Utredningen cirkulär ekonomi. 9Stockholm, , , , , , , , och . skulle innebära en minskad markyta på 170 000 kvadrat- meter, vilket ungefär motsvarar 24 fotbollsplaner.10 Den minskade kostnaden för parkeringar, sett till ett genomsnitt av olika typer av parkeringsplatser11, blir totalt . Denna form av besparingar förväntas beröra både kommuner och byggherrar. 10.8.1Konsekvenser för klimat och miljö Utredningens förslag syftar till transporteffektivitet genom förtyd- ligande författningsförslag i PBL och en ny lag. Våra författningsförslag handlar om att skapa bättre förutsätt- ningar för att styra nytillkommande bebyggelse genom lokalisering, bebyggelsesammansättning och utformning för tillgänglighet som ger närhet till service och möjlighet att gå, cykla och resa med kol- lektivtrafik. Lokalisering av tillkommande bebyggelse ska också övervägas med hänsyn till redan gjorda investeringar i resurseffek- tiva transportlösningar. Vi har föreslagit nya bestämmelser som ökar möjligheten för kom- muner att besluta så att hållbara och energieffektiva fordon bättre kan ansluta till en fastighet och att parkering av sådana fordon prioriteras framför uppställning av fossildrivna och ytkrävande fordon. Det handlar om att skapa likvärdig tillgänglighet för energieffektiva och yteffektiva trafikslag såsom gång, cykling och kollektivtrafik. Utredningens bedömning är att förslagen driver i en hållbar rikt- ning och verkar normförskjutande vid planering som har med mark- användning och tillgänglighet och mobilitet för personer och varor att göra. Förslagen kan ge god effekt för tillväxt inom marknaden för delade fordon och forskning visar att körsträckor och utsläpp av växthusgaser minskar bland de hushåll som använder poolfordon. I den utsträckning kommuner och fastighetsägare reserverar parke- ringsplatser för delningsfordon i stället för motorfordon för enskilt 10Ytan för en parkeringsplats är beroende på var parkeringsplat- sen befinner sig. Denna beräkning utgår från att en parkeringsplats upptar en genomsnittlig yta av . Eftersom det vid parkeringsplatser uppkommer fler omkringliggande ytor än bara den enskilda parkeringsplatsen är denna yta lågt räknad. 11Här inkluderas parkeringsplatser som asfalterad yta, parkeringsdäck, parkeringshus, ned- schaktat garage samt mekaniskt garage. bruk kan det förväntas bidra till minskade vägtrafikvolymer och minskade utsläpp. Förslagen innebär också ökad möjlighet för kom- muner att bestämma anläggningar för delade fordon. Antalet bilar som ingår i bilpooler i är få i relation till det totala anta- let personbilar. pekar på att hushåll minskar sin bilanvänd- ning då man övergår till att använda bilar i motorfordonpooler i stäl- let för motorfordon för enskilt bruk. Utredningens förslag kan tänkas öka medvetenheten om den miljöbelastning som följer av bilanvändning och därigenom bidra till att fler hushåll nyttjar hållbara transporter. Förslaget om en ny lag om kartläggning av mobilitetsåtgärder innebär att de fastighetsägare som omfattas av kravet ska se till att kartläggningen visas på synlig plats i byggnaden. Utredningsförslagen förväntas totalt sett bidra till minskad bil- användning, minskade körsträckor och därigenom till minskade ut- släpp av såväl växthusgaser som av luftföroreningar. Förslaget om att kommuner kan minska krav på utrymme för parkering av bilar för enskilt bruk bedömer vi kan minska efterfrågan på sådan bilanvänd- ning och minskar i sig negativa effekter på miljö och klimat. Minskad areal för parkering innebär en möjlighet att minska arealen hårdgjorda ytor till förmån för stadsgrönska och öka städers motståndskraft mot en ökad mängd nederbörd i form av kraftiga regn. Eftersom de föreslagna åtgärderna kan bidra till minskad efter- frågan på bilar för eget bruk minskar i så fall även användningen av råvaror (bland annat metaller som kräver gruvbrytning) och den miljöpåverkan som uppstår vid tillverkning och skrotning av bilar. 10.8.2Konsekvenser för levande städer Enligt regeringens politik för en hållbar stadsutveckling) ska män- niskor och grönska prioriteras. Regeringen konstaterar i Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling12 att gator, vägar, parkeringsplatser och spåranläggningar tar en betydande andel av städernas begränsade utrymme i anspråk. 2017/18:230, Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling. Utredningens förslag om förtydliganden och verktyg för aktörer- na bidrar till att andelen utrymme som upptas av gator, vägar, parke- ringsplatser och andra anläggningar kan minska. Våra förslag avser att utgöra planeringsverktyg som använder redan befintlig infra- struktur i stället för att bygga ny, att minska transportbehovet, att främja transporter med yteffektiva och delade fordon och därmed minska antalet fordon i städer. Färre motorfordon, bättre förut- sättningar för gång-, cykel- och kollektivtrafik menar vi också främ- jar mångfunktionella gator med sociala vistelseytor, ett starkare socialt perspektiv och trygga, trivsamma och inkluderande utemiljö- er med särskild omsorg om åtgärdernas gestaltning. 10.8.3Konsekvenser i förhållande till nationella mål Agenda 2030 är en global samlad ansats för en hållbar utveckling. Det är en sammanhållen målstruktur med mål inom ett stort antal sakfrågor som även inkluderar ett stort antal redan etablerade per- spektiv på såväl internationell som nationell nivå. Agendan förhand- lades inom , där samtliga FN:s medlems- stater ingår. Agendan består bland annat av 17 mål och 169 delmål. De mål som närmast är berörda av våra förslag är följande: Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inklu- derande och hållbar industrialisering samt främja innovation. Göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, mot- ståndskraftiga och hållbara. Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatföränd- ringarna och dess konsekvenser. Utredningen bedömning är att förslagen i detta betänkande med syfte att leda till mindre behov av transporter, effektivare utnytt- jande av infrastruktur, likvärdig tillgänglighet för olika trafikslag samt energieffektivare och miljövänligare fordonstrafik ligger i linje med de nämnda målen. har beslutat om Generationsmålet och 16 miljökvalitets- mål. Utredningens bedömning är att förslagen som lämnas i detta betänkande i första hand bidrar till måluppfyllelsen av följande miljö- kvalitetsmål: Regeringen har beslutat om etappmål i miljömålssystemet som är viktiga för en miljömässigt hållbar stadsutveckling: •etappmål för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik •etappmål om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer •etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Vår bedömning är att förslagen till författningsförändringar och en ny lag om mobilitetskartläggning förtydligar vikten av att planlägg- ning och prövning i ärenden om lov och förhandsbesked enligt PBL ska ske med fokus på effektiva och hållbara transporter såsom gång- cykel- och kollektivtrafik. Förslag till en ny lag om kartläggning av åtgärder för brukare inom en fastighet att resa hållbart menar vi också kommer att främja detta etappmål. De båda etappmålen för stadsgrönska berörs genom att bättre förutsättningar skapas för att ta tillvara och integrera stadsgrönska till följd av minskad biltrafik, minskade luftföroreningar och mera plats genom yteffektiva fordon. Genom färre motorfordon frigörs fler parkeringsplatser till mer angelägna ändamål. I rapporten för parkering och nya bo- städer13 framhålls att en halvering av dagens parkeringstal ökar fysiska byggareal och skulle överstiga beräknade bostadsbehov med . En upp- skattning av gatuparkeringen i svenska städer uppgår till enligt samma rapport för att illustrera mark- potentialen för bostäder som upptas av gatuparkering. Mot- svarande arealberäkning skulle kunna utföras med avseende på stads- grönska i stället för bostäder. Resonemanget illustrerar betydelsen av att prioritera yteffektiva och delade fordon i stadsmiljö. har beslutat om flera etappmål inom miljömålssystemet som bidrar till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Det etappmål som beskriver det långsiktiga klimatmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp.