sou · H9B347 · 2022-01-01 00:00:00 — Inte heller för mindre, fritt liggande byggnadsverk knutna till drift av jordbruk, skogsbruk eller rennäring krävs tillstånd. Undan- tagna från krav på tillstånd är också mindre åtgärder i befintliga byggnader, mindre åtgärder utomhus, fasadändringar som inte inne- bär att byggnadens karaktär ändras och andra mindre åtgärder som kommunen finner skäl att befria från krav på tillstånd (§ 20-5 NPBL). Av NBSF framgår att även ett antal mindre åtgärder utomhus är undantagna från krav på tillstånd (§ 4-1 NBSF), exempelvis levegg (skjermvegg) (jfr plank) med en maximal höjd av och en längd av maximalt . Plank kan vara fristående eller sam- manbyggt med byggnad och behöver ha ett avstånd till gräns på . För plank vid tomtgräns gäller i stället en längd på maximalt . För stödmur gäller att mindre sådan på en höjd om maximalt och med ett avstånd på från gräns till granne får uppföras utan tillstånd. Om stödmur placeras på ett avstånd om från gräns får höjden uppgå till 71https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-03-26-488, hämtad . Även skyltar och reklam upp till 3 kvadrat- meter är undantagna från krav på tillstånd. Byggnader, konstruktioner eller anläggningar i direkt anslutning till tomt med bygg- eller anläggningsarbeten samt husvagn och vinter- upplag av fritidsbåtar på bostads- och fritidsfastigheter är också undan- tagna från krav på tillstånd, liksom nödvändiga åtgärder efter akuta händelser som brand, naturskador, olyckor eller liknande (§ 4-2 och 4-4 NBSF). Tillstånd behövs inte heller för åtgärder som prövas enligt andra lagar (§ 20-6 NPBL). Exempel på sådana åtgärder är allmänna vägar, anläggningar för elektrisk energi och vattenkraftverk (§ 4-3 NBSF). Tillstånd behövs inte heller för åtgärder och objekt som behöver vara sekretessbelagda enligt sikkerhetsloven. I stället åvilar det då For- svaret eller annat ansvarigt departement att se till att kraven i lagen uppfylls (§ 20-7 och 20-8 NPBL). Kommunen kan i kommuneplanbestemelser kräva särskilt till- stånd för ändrad användning och rivning (§ 31-6 NPBL). I skrivande stund har förändringar i det norska regelverket precis be- slutats och trätt i kraft (). Syftet med förändringarna är att förtydliga regelverket och minska antalet åtgärder som ska om- fattas av krav på tillstånd. Tanken är att det ska bli enklare att få bygga på sin egen fastighet utan att behöva söka tillstånd. En åtgärd som kommer att få utföras utan krav på tillstånd är att bygga en tillbyggnad på , även för bostadsändamål. Även altaner kommer att undantas från krav på tillstånd. I utrednings- förslaget ingick att altanerna inte skulle behöva ingå vid beräkningen av den totala tillåtna utnyttjandegraden. Detta undantag från beräk- ningen av bebyggd areal fick dock kritik av remissinstanserna, bland annat för att bidra till att undergräva plansystemet och det kommunala självstyret, och genomfördes inte. I byggnadstillståndet tar kommunen ställning till åtgärdens placering vissa utformningskrav, vissa tekniska krav, väg-, vatten och avlopps- lösning m.m. Grundförutsättningen för att få tillstånd är att åtgärden inte strider mot kommuneplanen eller reguleringsplanen/detaljplanen och bestämmelserna i lagen. I annat fall behöver dispensasjon sökas. Som villkor för tillståndet kan kommunen bl.a. kräva att avgiften för prövningen är betald (§ 21-4 NPBL). Lagen innehåller flera bestämmelser med krav på de åtgärder som omfattas av bestämmelserna i del 4 i lagen. Det handlar exempelvis om utformningskrav (som god arkitektonisk utformning i samver- kan med sin funktion), krav på visuella kvaliteter samt placering, höjd och avstånd från gräns till granne (§ 29-1–4 NPBL). Vidare följer i lagen och i BSF ett antal bestämmelser med tekniska krav såsom krav på konstruktionssäkerhet, brandsäkerhet, inomhus- klimat och energi (§ 29-5–11 NPBL). Handläggning av ansökan om tillstånd En ansökan om tillstånd kan delas upp i ansökan om byggnads- tillstånd och ansökan om igångsättning. En åtgärd får inte påbörjas förrän igångsättningstillstånd lämnats (§ 21-2 NPBL). Innan ansökan lämnas till kommunen ska sökande underrätta kända grannarna om den aktuella åtgärden och bifoga de synpunkter som grannarna läm- nat. Sökande ska ge grannarna att lämna synpunkter på ansökan (§ 21-3 NPBL). Innan ansökan lämnas till kommunen kan också forhåndskonferanse (förmöte) hållas för att klargöra åtgärdens förutsättningar och ramen för tillståndsprövningen (§ 6-1 NBSF). Sådant möte kan initieras både av kommunen och av den som vill utföra åtgärden. Om åtgärden är beroende av tillstånd eller samtycke från annan myndighet eller om en plan först behöver beslutas får kommunen avvakta med beslut i tillståndsfrågan till dess tillstånd eller samtycke finns från den andra myndigheten. Kommunen kan också i mellan- tiden välja att ge byggnadstillstånd med förbehåll om att igångsätt- ningstillstånd inte kan ges förrän den andra myndighetens tillstånd eller samtycke lämnats. Vilka myndigheter som omfattas av samord- ningsplikten framgår av byggsaksforskriften (§ 6-2 NBSF). När en ansökan är fullständig ska kommunen senast (för vissa åtgärder ) besluta i frågan om tillstånd (§ 21-4 och 21-7 NPBL). Om tidsfristen överskrids ska av avgiften för tillståndet betalas tillbaka för varje påbörjad vecka. Tillståndet förfaller om inte åtgärden har påbörjats eller om åtgärden ”står still” (§ 21-9 NPBL). Av motsvarighet till den svenska förvaltningslagen (forvalt- ningsloven) följer att den som är part och alla som har ett ”rättsligt klagointresse” kan överklaga ett beslut, till exempel ett beslut om tillstånd enligt (§ 1-9 NPBL). Huruvida klaganden har ett rättsligt klagointresse avgörs vid bedömningen av de intressen klaganden har i det specifika beslutet. I det sammanhanget övervägs om den som klagar har ett verkligt behov av att få sin klagan prövad. Vissa begränsningar i rätten att överklaga beslut i byggnadsfrågor återfinns i NPBL (§ 1-9 NPBL). En fråga som är avgjord i en reguler- ingsplan (bindande detaljplan), genom ett dispensbeslut eller i ett tidigare ärende i samma fråga och klagotiden har gått ut får inte över- klagas. Särskilda regler avseende klagorätt för statliga, regionala och kommunala organ återfinns också i lagen. Slutligen finns bestäm- melser om allas rätt till dokumentinsyn enligt de lagar som reglerar offentlighet respektive miljöinformation (offentliglova och miljø- informasjonsloven). Den finska markanvändnings- och bygglagen, här förkortad FMBL73 är . Lagens syfte är att reglera områdesanvändningen och byggandet för att på det sättet skapa förutsättningar för en bra livs- miljö och främja en ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt hållbar utveckling. Det övergripande målet är också att tillförsäkra alla en möjlighet att delta i beredningen av ärenden och att säkerställa 72www.regjeringen.no/contentassets/b1d46284d24f41108a89a1c81e03bdd2/ren_-versjon.pdf, hämtad . 73www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/1999/19990132 (på svenska), hämtad . att planeringen är högklassig och sker i växelverkan, att det finns till- gång till mångsidig sakkunskap och att det ges öppen information om de ärenden som behandlas (1 kap. 1 § FMBL). Lagen innehåller också en bestämmelse som anger det specifika målet för styrningen av byggandet. Av bestämmelsen framgår att målet ”är att främja dels en god, hälsosam, trygg och trivsam samt socialt fungerande och estetiskt balanserad livsmiljö som tjänar användarnas behov, dels byggande som baserar sig på lösningar med hållbara och ekonomiska kretsloppsegenskaper, som fungerar socialt och ekologiskt samt som skapar och bevarar kulturvärden, samt dels planmässigt och kon- tinuerligt vårdande och underhåll av den byggda miljön och byggnads- beståndet” (1 kap. 12 § FMBL). Lagen är indelad i 33 kapitel och har totalt 220 paragrafer. De första 15 kapitlen innehåller bestämmelser om mål för markanvänd- ning och byggande; planläggning till havs, på landskapsnivå, i general- plan och i detaljplan samt genomförande av sådan planläggning. 16 kap. innehåller bestämmelser om definitioner som gäller byggande. De termer som definieras är ”byggnad”, ”våningsyta” och ”nära-nollenergi- byggnad”. Termen byggnad definieras enligt följande. Nedan i denna lag föreskrivs det om uppförande av en ny, för boende, arbete, lagring eller annan användning avsedd konstruktion, struktur eller anläggning som är fast eller avsedd att vara stationär och som på grund av sina egenskaper förutsätter övervakning från myndigheternas sida av orsaker som har att göra med säkerhet, hälsa, landskapet, trivsel, miljöaspekter eller andra mål för denna lag (byggnad). 17 kap. innehåller bestämmelser om allmänna förutsättningar för byggande. 18 kap. innehåller bestämmelser om tillståndsplikt för byggande och andra åtgärder. 19 kap. innehåller bestämmelser om tillstånds- förfarande och tillståndsprövning. 20 kap. innehåller bestämmelser om utförande av byggnadsarbete. 21 kap. innehåller bestämmelser om arrangemang i anslutning till byggandet. 22 kap. innehåller bestäm- melser om vård av den byggda miljön. 23 kap. innehåller bestämmel- ser om undantag, såsom exempelvis mindre undantag i samband med bygglov eller för tillfälliga byggnader. De avslutande fem kapitlen innehåller bestämmelser om bl.a. tvångsmedel och påföljder. I finns de byggbestämmelser och byggföreskrifter som kompletterar bestämmelserna i lagen (1 kap. 13 § FMBL). Vidare ska samtliga kommuner ha en byggnadsordning med de föreskrifter som behövs på grund av lokala förhållanden. Dessa föreskrifter får dock inte vara oskäliga för markägare och andra rättsinnehavare (1 kap. 14 § FMBL). Enligt det finska departement som ansvarar för byggregelverket74 är huvudprinciperna om vad som kräver tillstånd och vilken typ av tillstånd troligen bildats genom att tänka på vilken typ av tillsyn och vägledning som behövs från den offentliga sektorn eller av myndig- heter. Och principen om så kallat gemensamt intresse, samt even- tuellt fler skäl. Av 17 kap. 117–118 §§ finska markanvändnings- och bygglagen fram- går de krav som ställs på byggande. Det handlar både om utform- ningskrav och tekniska krav. Exempelvis ställs krav på att byggnader ska passa in i den byggda miljön och landskapet, uppfylla kraven på skönhet och harmoni samt uppfylla krav på brandsäkerhet, tillgäng- lighet och energiprestanda. Lovplikt och andra tillstånd I det finska regelverket finns olika slag av tillstånd vid byggande. För ett antal åtgärder krävs bygglov (18 kap. 125 § FMBL). Dessa åtgär- der är att uppföra en byggnad, att utföra sådana reparationer och ändringar som kan jämföras med uppförandet av en byggnad, att ut- vidga en byggnad eller utöka utrymme som räknas till byggnadens våningsyta. Även andra reparationer och ändringar i en byggnad som uppenbart kan inverka på säkerheten för dem som använder bygg- naden eller på deras hälsomässiga förhållanden omfattas av krav på bygglov. Därutöver krävs bygglov också för sådan reparation eller ändring av en klimatskal eller installationssystem som kan ha stor inverkan på byggnadens energiprestanda. En väsentlig ändring av ändamålet med byggnaden eller en del av den omfattas också av krav på bygglov. En väsentligt ändrad använd- ning är uttryckligen att en fritidsbostad börjar användas för perma- nent boende. 74Enkätsvar fråga 5, s. 6. För vissa åtgärder kan i stället åtgärdstillstånd sökas (18 kap. 126§ FMBL). Detta avser uppförande av sådana konstruktioner och anläggningar, till exempel , cisterner och skorstenspipor, där inte alla delar kräver den styrning som annars behövs vid byggande. Åtgärdstillstånd behövs dessutom för uppförande och placering av sådana konstruktioner eller anläggningar som inte betraktas som byggnader, om åtgärden inverkar på naturförhållandena, på mark- användningen på det omgivande området eller på stads- eller land- skapsbilden. Exempel på sådana åtgärder är skjul, kiosker, toaletter eller idrotts- och samlingsplatser, stationär placering av husvagn eller husbåt, , skidliftar, minnesmärken, större antenner, vind- kraftverk och större belysningsstolpar, broar och vissa strandlinje- anordningar, större område för förvaring eller parkering, fasadänd- ringar, konstruktioner i reklamsyfte, avskiljande fast inhägnad eller mur mot gatan i anslutning till den byggda miljön, stadsbildsarrange- mang, sammanslagning eller delning av lägenheter och installation eller byggande av solpaneler eller solfångare som märkbart påverkar stadsbilden eller miljön (18 kap. 126 a § FMBL). Åtgärdstillstånd behövs också för att ändra en fasad samt för byte av bygg- nadsdelar eller installationssystem när detta kan ha stor inverkan på byggnadens energiprestanda. Åtgärdstillstånd behövs inte, om åtgär- den baserar sig på en godkänd gatuplan, vägplan eller järnvägsplan. Rivningslov krävs för rivning av en byggnad eller en del av en bygg- nad inom ett område med detaljplan, inom ett område med bygg- förbud eller om det bestämts i generalplanen (18 kap. 127 § FMBL). Rivningslov behövs inte, om ett giltigt bygglov, en gatuplan, en väg- plan eller en järnvägsplan förutsätter att byggnaden rivs. Rivningslov behövs inte heller för rivning av en ekonomibyggnad eller en annan därmed jämförbar mindre byggnad, om inte byggnaden ska betraktas som historiskt betydande eller arkitektoniskt värdefull eller som en del av en sådan helhet. Om en rivning inte kräver tillstånd, ska kom- munen underrättas skriftligen om rivningen innan rivnings- arbetet inleds (rivningsanmälan). kan inom nämnda tid, om det finns grundad anledning kräva att tillstånd ändå ska sökas. Även för vissa miljöåtgärder krävs, som huvudregel, tillstånd för att åtgärden ska få vidtas (åtgärdsbegränsning) (18 kap. 128 § FMBL). Detta gäller för sådant jordbyggnadsarbete och sådan trädfällning eller annan jämförbar åtgärd som förändrar landskapet och som vid- tas inom detaljplaneområde, inom område med byggförbud och, om så har bestämts i planen, även inom stranddetaljplaneområde och generalplaneområde. Kommunen kan i byggnadsordningen bestämma att byggande eller någon annan åtgärd av ringa betydelse och med ringa verkan kan utföras utan bygglov eller åtgärdstillstånd efter att en anmälan gjorts (18 kap. 129 § FMBL). Kommunens byggnadstillsynsmyndighet ska i stället för anmälan kräva att bygglov eller åtgärdstillstånd söks, om detta är nödvändigt med tanke på det allmänna intresset eller gran- narnas rättsskydd. Byggande kan inledas, om inte byggnadstillsyns- myndigheten från mottagandet av anmälan har krävt att tillstånd ska sökas för det anmälda projektet. Byggande för för- svarsändamål på områden som är i statens besittning är undantaget krav på tillstånd och tillsyn (19 kap. 146 § FMBL). Förutsättningar för lov och andra tillstånd För att bygglov ska ges inom ett område med detaljplan förutsätts att byggprojektet överensstämmer med den gällande detaljplanen, att byggandet uppfyller kraven för byggande (17 kap. 117 § FMBL), att vissa krav som ställs i lagen eller med stöd av den uppfylls, att byggnaden är lämplig på platsen, att det till byggplatsen finns en användbar infartsväg eller att det är möjligt att ordna en sådan, att vattentillgången och avloppsvattnet kan skötas på ett tillfredsstäl- lande sätt och utan olägenheter för miljön, samt att byggnaden inte placeras eller byggs så att den orsakar en granne onödig olägenhet eller försvårar ett ändamålsenligt bebyggande av en grannfastighet. Om byggandet kräver att en byggnad rivs, är ett villkor för att bygg- lov ska beviljas dessutom att det i beslutet bestäms om förutsätt- ningarna för rivningslov. För att bygglov ska ges utanför ett område med detaljplan för- utsätts i första hand att byggplatsen uppfyller bestämmelserna om byggplatser (17 kap. 116 § FMBL), att byggandet uppfyller vissa av kraven för byggande (17 kap. 117 § och 19 kap. 135 § FMBL) och att byggandet av vägar eller ordnandet av vattentillgången eller av- lopp inte orsakar kommunen särskilda kostnader. I områden i behov av planering finns särskilda förutsättningar för bygglov (19 kap. 137 och 137 a §§ FMBL). På samma sätt finns bestäm- melser med särskilda förutsättningar för tillstånd till miljöåtgärder (19 kap. 140 § FMBL). När ett ärende som gäller åtgärdstillstånd avgörs ska i tillämpliga delar det som bestäms om förutsättningarna för bygglov samt om byggförbud iakttas, i den mån det är nödvändigt för att bedöma åt- gärdernas konsekvenser för markanvändningen och miljön (19 kap. 138 § FMBL). För att rivningslov ska beviljas förutsätts att rivningen inte inne- bär att traditions- eller skönhetsvärden eller andra värden som ingår i den byggda miljön förstörs och att den inte medför olägenheter för genomförandet av planläggningen. I tillståndsansökan ska utredas hur rivningsarbetet ordnas och vilka möjligheter det finns att sköta be- handlingen av det byggavfall som uppstår och att utnyttja använd- bara byggnadsdelar (19 kap. 140 § FMBL). Kommunen har en generell behörighet att efter särskilda skäl i den enskilda ansökan bevilja undantag från en bestämmelse, en före- skrift, ett förbud eller en annan begränsning som gäller byggande eller andra åtgärder och som har utfärdats i finska markanvändnings- och bygglagen eller med stöd av den (23 kap. 171 § FMBL). Undan- tag får dock inte beviljas om det, medför olägenheter med tanke på planläggningen, genomförande av planen eller annan reglering av om- rådesanvändningen; försvårar uppnående av målen för naturvården; försvårar uppnående av målen för skyddet av den byggda miljön; eller leder till byggande med betydande konsekvenser eller annars har avsevärda skadliga miljökonsekvenser eller andra avsevärda skad- liga konsekvenser. I bestämmelsen förtydligas att byggande av vind- kraftverk på ett område som i detaljplanen anges som industri- eller hamnområde och som redan är bebyggt inte ska betraktas som en åtgärd av sådan betydande konsekvens att undantag inte är möjligt. Beslut om undantag behöver motiveras och villkor för undantaget kan uppställas (23 kap. 174 § FMBL). Vid prövning av ansökan om uppförande av tillfällig byggnad be- dömer byggnadstillsynsmyndigheten om byggnadens konstruktion, värde och ändamål gör att den kan anses vara avsedd att finnas på platsen i högst (23 kap. 176 § FMBL). Vidare prövar myndig- heten hur byggnaden uppfyller kraven på hållfasthet, hälsa, trafik, brandskydd och anpassning till miljön. Handläggning av ansökan om lov och andra tillstånd I FMBL finns bestämmelser om att ansökan om bygglov görs skrift- ligen hos byggnadstillsynsmyndigheten och vad som ska fogas till ansökan (19 kap. 131 § FMBL). Om en miljökonsekvensbedömning behövs finns särskilda bestämmelser (19 kap. 132 § FMBL). Grannar ska underrättas om att en ansökan om bygglov anhängiggjorts, om detta inte med beaktande av projektets ringa betydelse eller läge eller planens innehåll är uppenbart onödigt med tanke på grannens intresse (19 kap. 133 § FMBL). Med granne avses ägaren eller innehavaren av en fastighet eller ett annat område som ligger invid eller mittemot. ska det även på byggplatsen på lämpligt sätt tillkännages att ärendet är anhängigt. När byggplatsen finns i ett kvarter med en gällande tredimensionell tomtindelning, avses med granne även ägaren eller innehavaren av fastigheten ovanför, under eller parallellt i samma kvarter och vars bebyggande eller användning i annat syfte i väsentlig mån kan påverkas av beslutet. Om ett miljötillstånd enligt miljöskyddslagen (527/2014) behövs för den verksamhet som byggandet avser, får avgörandet av bygg- lovsärendet skjutas upp till dess miljötillståndsärendet är avgjort, om det är motiverat med beaktande av byggnadens användningsmöjlig- heter eller den planerade verksamhetens miljökonsekvenser (19 kap. 134 § FMBL). Tillståndsbeslut ska meddelas efter anslag och den som saken gäller anses ha fått del av beslutet när det meddelades. Tillståndsbeslutet tillställs sökanden. Tillståndsbeslutet eller en kopia av det tillställs dessutom de myndigheter som anges i förordning samt de som har begärt det i en anmärkning eller särskilt (19 kap. 142 § FMBL). Har byggnadsarbetet inte påbörjats eller slutförts , har tillståndet förfallit. Ett tillstånd för eller myndig- heternas godkännande av en annan åtgärd har förfallit, om inte åtgär- den har vidtagits . Tiderna börjar löpa när tillståndet eller godkännandet vinner laga kraft. Kommunens byggnadstillsynsmyndig- het kan förlänga tillståndets eller godkännandets giltighetstid för på- börjande av arbetet , om de rättsliga förutsättningarna för byggandet eller en annan åtgärd fortfarande föreligger. För slut- förande av arbetet kan tiderna förlängas åt gången. Ett tillstånd för miljöåtgärder för trädfällning kan beviljas för högst för planmässig skogsvård (19 kap. 43 § FMBL). Efter ett särskilt beslut kan ett byggnadsarbete få påbörjas innan ett beslut har fått laga kraft. Sökanden ska i dessa fall ställa en godtag- bar säkerhet för ersättande av olägenheter, skador och kostnader som ett upphävt eller ändrat beslut kan förorsaka (19 kap. 144 § FMBL). Klagorätt i fråga om ett beslut om bygglov och åtgärdstillstånd har ägaren och innehavaren av ett invid eller mittemot beläget område; ägaren och innehavaren av en sådan fastighet vars bebyggande eller användning i annat syfte beslutet i väsentlig mån kan påverka; den vars rätt, skyldighet eller fördel beslutet direkt påverkar; samt kom- munen (25 kap. 192 § FMBL). Klagorätt i fråga om beslut som gäller tillstånd för miljöåtgärder och rivningslov för en byggnad har den vars rätt, skyldighet eller för- del beslutet direkt påverkar; kommunmedlemmarna; samt kommunen och en grannkommun vars markanvändningsplanering beslutet på- verkar. Över vissa beslut av nationell betydelse eller betydelse för land- skapet har även den finländska närings-, trafik- och miljöcentralen klagorätt. Klagorätt i fråga om undantagsbeslut är mer långtgående och till- kommer, utöver de parter som räknats upp ovan, även den på vars boende, arbete eller övriga förhållanden projektet kan ha en bety- dande verkan; grannkommun vars markanvändningsplanering beslu- tet påverkar; inom det geografiska område där den är verksam, en sådan registrerad förening vars syfte är att främja natur- eller miljö- vård eller skydd av kulturvärden eller att annars påverka livsmiljöns kvalitet; och myndighet i ärenden som hör till dess verksamhets- område (25 kap. 193 § FMBL). FMBL är under revidering, med målet att en proposition ska beslutas före utgången av 2021. Målet med reformen är att ”förenkla systemet för planering av områdesanvändningen, utveckla styrningen av byg- gandet, stödja medborgarnas möjligheter att påverka den planering och beslutsfattande som rör deras egen livsmiljö samt säkerställa att lagtexten är tydlig och konsekvent.”75 Det tyska plan- och byggregelverket är uppdelat på federal nations- övergripande lagstiftning och delstatslagstiftning. Baugesetzbuch/ BauGB76 (den federala bygglagen) innehåller totalt cirka 250 paragrafer med bestämmelser om planering av markanvändning och stadsbyggnadsutveckling. Här återfinns exempelvis bestämmelser om förutsättningar för byggande inom Außenbereich (område som inte är planlagt) (§ 35) och specialbestämmelser avseende flyktingboenden (§ 246), översvämningsområden (§ 246 a) och covid-19 pandemin (§ 246 b). Lagen kompletteras på federal nivå av en Baunutzungsver- ordnung/BauNVO77 (byggnadsförordning) med cirka 30 paragrafer. De 16 förbundsländerna är ansvariga för kompletterande lagstift- ning om byggande, inklusive regler för tillståndsprocessen. Respek- tive regelverk utgår från Musterbauordnung78 (nedan kallad mallbygg- föreskriften) . är dock inte rättsligt bindande. Kraven i de respektive delstatslagarna kan därför skilja sig åt. På nivå finns en möjlighet att utfärda lokala bygg- förordningar med krav på exempelvis uppförande av reklamskyltar79. I det följande beskrivs kraven utifrån mallbyggföreskriften. In- ledningsvis kan sägas att mallbyggföreskriften är indelad i sex delar och innehåller 87 paragrafer.