frs · H9121739 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1739 av (SD) Beprövad forskning om skolkö har frågat mig vilken beprövad forskning jag hänvisar till som belägger påståendet att det ”bara är en viss samhällsklass som har tid att redan på BB ställa sina barn i kön”. Alla barn och elever i har rätt till en likvärdig utbildning. I skollagen (2010:800) anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Alla ska ha lika tillgång till utbildningen i skolväsendet, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden (1 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Trots detta har skillnaderna mellan elevers kunskapsresultat ökat och dessa ökande skillnader mellan skolor kan i mycket hög grad hänföras till ökad skolsegregation. Elever har blivit alltmer uppdelade mellan olika skolor utifrån socioekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund. En stor del av skolsegregationen i vet vi beror på boendesegration, men vi vet också att skolvalet är en bidragande orsak till den ökade skolsegregationen. Att boendesegregation och skolval bidragit till skolsegregation beskrivs bland annat av och i en internationell metastudie (School choice and equality of opportunity: an international systematic review). I studien framkommer exempelvis att skolvalet i flera andra länder är förknippat med större segregation av elever med olika socioekonomisk och etnisk bakgrund. Av bilaga 7 Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan (SOU 2019:40) från , framgår även att skolan under har blivit alltmer segregerad, såväl socialt som etniskt. Utredningen beskriver bland annat att skolvalet och den växande andelen elever i fristående skolor är en bidragande orsak till den ökade skolsegregationen. Vidare framkommer att starka elevgrupper (elever med förväntat betyg över median) har ett större intresse och möjlighet att utnyttja skolvalet till att välja en fristående skola, medan valet till kommunala skolor inte samvarierar med elevens bakgrund i samma utsträckning. Elever med goda förutsättningar går också i större utsträckning i fristående grundskolor än elever med svaga förutsättningar. Utredningen om en mer likvärdig skola redovisade sitt uppdrag i betänkandet En likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28). Utredningen lyfter bland annat fram att analyser av olika familjers preferenser för skolor och vilka grupper som agerar välinformerat gör det troligt att socioekonomiskt starka familjer tidigt är intresserade av och informerade om olika skolor och skolvalet. Det är därför sannolikt att det är dessa familjer som ställer barnen i kö tidigt för att kunna välja skola vid skolstarten. I betänkandet anges att det ofta krävs god framförhållning för att en elev ska vara garanterad en plats i en populär fristående skola där kötid tillämpas. kan det leda till att skolvalet görs redan under ett barns första år, i stället för att det görs i samband med skolstart. Detta kan missgynna exempelvis elever som är nyinflyttade och vårdnadshavare som inte känner till den långa kötiden som krävs. Regeringen föreslog i propositionen Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158) som beslutades ändringar i urvalsgrunderna för förskoleklass, grundskola och grundsärskola för ett mer rättvist skolval. Regeringen beklagar att en majoritet i med och i spetsen röstade emot förslaget. Avslutningsvis vill jag understryka att alla barn och elever i har rätt till en likvärdig utbildning. Om vissa elever missgynnas framför andra i valet av skola kan inte detta uppfyllas.