ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111457 · 2022-04-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1457 Statistik från branschorganisationen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Kammaren är som bekant centrum för den politiska debatten. I kammaren får ledamöter och regeringens ministrar yttra sig fritt, så länge de inte uttalar sig opassande eller använder personligen förolämpande uttryck. Det ska råda en god stämning i kammaren. Så uttrycks det tydligt när debatter i kammaren beskrivs. Vad som är opassande eller ej är givetvis en bedömningsfråga, men jag tror ändå att är benägen att hålla med mig om att det kan uppfattas som opassande att fara med felaktiga och misskrediterande uppgifter. ägde en interpellationsdebatt rum i mellan mig själv och ministern i frågan om brottsvågen mot företagare. I debatten diskuterades statistik från , där ministern misskrediterade statistik genom att säga att denna statistik inte kan litas på. Detta då statistiken kommer från ett privat företag vars syfte är att sälja larm. Påståendet från ministern var och är helt felaktigt eftersom inte säljer några larm utan är en branschorganisation med syfte att motverka försäkringsrelaterad brottslighet. Med anledning av ministerns opassande misskreditering av så ansågs sig vd för branschorganisationen nödd och tvungen att gå ut med en skriftlig kommentar där han framförde följande: ”Jag vågar påstå att statistik över brottslighet som drabbar försäkringsföretagen och deras kunder håller samma kvalitet som den offentliga statistiken på området och vår statistik är dessutom betydligt mer omfattande.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att be branschorganisationen om ursäkt för sitt opassande misskrediterande av branschorganisationens statistiska arbete?
fr · H9111458 · 2022-04-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1458 Civilsamhällets arbete med Transportstyrelsens olycksdatabas av (V) till Infrastrukturminister (S) Civilsamhället har haft tillgång till statistik över trafikolyckor i Transportstyrelsens databas Acquisition (Strada). Statistiken har varit mycket användbar i arbetet för ökad trafiksäkerhet och den så kallade nollvisionen. Organisationer som Motorcyklister () har arbetat systematiskt med data från Strada tillsammans med Transportstyrelsen för att öka trafiksäkerheten. Med hjälp av statistik om var och när olyckor sker har de hjälpt till att förebygga nya olyckor. Sedan lagen om Transportstyrelsens olycksdatabas trädde i kraft kan emellertid SMC och ungefär 200 andra representanter från civilsamhället inte längre ta del av uppgifterna från databasen . Det var aldrig regeringens eller intention att försvåra för civilsamhället att kunna få fortsätta att ta del av Stradas statistik och därmed fortsätta det viktiga trafiksäkerhetsarbetet. Det är värt att påminna om att det aldrig har förts fram kritik mot hur civilsamhället har använt uppgifterna från Strada, uppgifter som har varit avidentifierade så att de inte kan kopplas till en enskild person. Som en följd av den nya lagen, och domstolars tolkningar av den, har civilsamhället blivit utestängt från den viktiga olycksstatistiken. Det är infrastrukturministern och hans departement som tagit fram den nya lagen. Något behöver göras så att civilsamhället återigen kan få tillgång till Stradas olycksfallsstatistik. Ska det ske måste ministern agera. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att civilsamhället återigen ska kunna få tillgång till Transportstyrelsens olycksdatabas på ett liknande sätt som tidigare?
fr · H9111459 · 2022-04-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1459 Insatser för att stödja resebranschen av (M) till Näringsminister (S) Tiden för att få pass i är extremt lång. Väntetiden i är nu så lång att tider som kommer upp för bokning är . Det här slår extremt hårt mot alla resenärer som vill ut och resa, och det slår naturligtvis också hårt mot hela resebranschen. Det är de som först tagit en hård smäll under pandemin och får fortsatt bakslag då många som vill resa inte kan det på grund av ogiltigt pass. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några akuta insatser för att stödja resebranschen på annat sätt, eller hur ska resandet kunna komma igång ordentligt när så många svenskar fortsatt behöver nytt pass?
fr · H9111460 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1460 Samråd i av (C) till Klimat- och miljöminister (S) När ny infrastruktur och nya el- och kraftledningar ska byggas ska samråd ske med markägare och kommuner med flera. Det finns reglerat att samråd måste ske. Dock ser det väldigt olika ut hur samråd sker runt om i landet och hur olika statliga myndigheter och verk genomför samråd. I står det enbart att samråd ska ske men inte hur det ska gå till. På något ställe ska anmälan ske till samråd och på andra ställen sker det via öppet hus. Skillnaden är alltså väldigt stor, och detta gör att det blir olika förutsättningar för hur den lilla människan kan vara med och ta del av underlag och påverka olika objekt via samråd. Min fråga till klimat- och miljöminister blir därför: Anser ministern att det tydligt i framgår hur ett samråd ska gå till, och om inte, avser ministern vidta några åtgärder för att förtydliga hur ett samråd ska gå till?
fr · H9111461 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1461 Arbete med bemötande inom statliga myndigheter, verk och företag av (C) till Statsminister (S) Att bli bemött med värdighet och på ett bra sätt är viktigt för att människor runt om i landet ska ha förtroende för statliga myndigheter, statliga verk och statliga företag. När representanter för just myndigheter och verk är ute och träffar människor är det viktigt att man har ett bemötande som är korrekt och att man inte har attityden att ”vi kommer från staten och det är vi som bestämmer.” Mycket av det som staten gör är publikt, och då behöver man också från statens håll aktivt jobba med att alla som är anställda har en attityd som inte gör att förtroendet för staten minskar utan att det i stället är ett stort förtroende. Här är viktigt att både politik och anställda jobbar ihop med detta. Ett exempel som jag fått ta del av handlar om att en anställd inom de gröna näringarna ställt en fråga vid ett möte och fått en utskällning av en anställd vid ett statligt företag för att man inte delade syn på en viktig fråga. Min fråga till statsminister blir därför: Hur jobbar statsministern och regeringen med utbildning och fortbildning för anställda inom statliga myndigheter, verk och företag på temat bemötande?
fr · H9111462 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1462 Trafiksäkerheten av (M) till Infrastrukturminister (S) Personer som inte vill eller klarar att ta körkort i åker på organiserade resor till för att ta körkort, uppger medier. Dyr utbildning, brist på lediga tider och höga krav för att godkännas är några anledningar till att avstå från att ta körkort i . Om man i stället tar sitt körkort i ett annat EU-land, som , kan det sedan bytas ut mot ett svenskt körkort. En annan variant är att byta körkort från länder utanför till rumänska körkort, som i sin tur kan bytas mot svenska. Polisen känner till fenomenet, och företrädare för trafikpolisen i region säger till P4 att man är kritisk: ”Då kan det bli problematiskt, när du framför ditt fordon i och du kör som om du har kört upp i landet där du tagit ditt utländska körkort.” har antagit en nollvision för noll döda i trafiken, och om personer som inte har tillräckliga trafikkunskaper har körkort så finns det en stor risk för allvarliga olyckor i trafiken. Inte minst under vinterförhållanden där alla som tar körkort i har testat sina kunskaper och fått utbildning på en halkbana. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ansvarig minister att vidta för att säkerställa att bilister i har tillräckliga kunskaper i trafiksäkerhet?
fr · H9111463 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1463 Fler i arbete och ökad självförsörjning av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) har den fjärde högsta arbetslösheten i EU, och varannan invandrare i kan inte försörja sig själv. Enligt Svenskt Näringslivs beräkningar handlar det om 1,3 miljoner vuxna som inte försörjer sig, och det är endast 4 miljoner invånare som försörjer sig själva och därmed också många andra via skattsedeln. Att ha sysselsättning som mål räcker inte då det endast krävs någon timme för den statistiken. startade regeringen intensivåret, där målet var att nyanlända snabbt skulle få ett jobb, men det har inte hjälpt upp statistiken. Det behövs kraftfulla åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler ska komma i arbete och därmed försörja sig själva?
fr · H9111464 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1464 Katastrofen i Mariupol av (SD) till Utrikesminister (S) I har tappert försvarat staden mot de ryska angreppen. Ryssarna har slagit en ring runt staden och håller hundratusentals civila som gisslan. I de ukrainska militärbunkrarna hyses kvinnor och barn, även bebisar, utan värme, vatten och mat. Sårade dör under plågsamma former i brist på mediciner och desinfektionsmedel. Inifrån Mariupol vädjar man nu till omvärlden om evakuering av skadade, barn, kvinnor och döda kroppar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vidtar ministern några åtgärder inom det internationella samfundet för att hjälpa de hundratusentals civila som av hålls som gisslan i Mariupol, och om inte, varför?
fr · H9111465 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1465 Återstart av nedlagd reaktor av (SD) till Statsrådet (S) De socialdemokratiskt ledda regeringarna har under sina regeringsinnehav låtit fyra svenska kärnreaktorer läggas ned, varav två med staten som huvudägare i . har och haft som uttalad policy att lägga ned sin kärnkraft. Eftersom elnäten är sammanbundna har kärnkraftnedläggningarna bidragit till kraftiga ökningar av elpriset. Elpriset inklusive moms i har som ett resultat gått från i medeltal till . 2022 har elpriset i samma område i medeltal varit , mer än 2017. Kärnkraftsnedläggningsbesluten innebär att viktiga investeringar i industrier uteblir. Det är sant att vi nu ser en mycket glädjande investeringsvåg i och . Denna investeringsvåg förklaras ofta med att den bygger på att området har stora tillgångar på grön el, i första hand vattenkraft och i andra hand vindkraft. Men i minst lika hög grad torde det vara fråga om att norra och är EU:s norr om enda områden med elpriser som är någorlunda rimliga och förutsägbara. En investerare i har exempelvis under årets första månader fått räkna med att betala nära fyra gånger mer än i norra delen av landet. Det är som sagt glädjande att investeringar görs i norra och kommer den landsända till gagn där en stor del av elen produceras. Men resten av behöver också investeringar i elintensiv industri. Landets, vårt, välstånd bygger på att det ständigt görs återinvesteringar i befintliga industrier, inte minst beträffande skog, stål och mekanisk industri, hörnpelarna i den svenska exporten och i vår gemensamma ekonomi. har röstat om behovet av att upprätthålla kärnkraften, men detta var innan överfall på . tillkommer vikten av att minska importen av fossila bränslen från . Fortsatt hög nivå på import av fossila bränslen finansierar aggression mot sina grannländer och bidrar till ökad risk för konflikt även runt . Fossila bränslen och el är i många tillämpningar utbytbara och därför kan ökad elproduktion bidra till att minska beroendet av importerade fossila bränslen från . Det mest uppenbara exemplet rör introduktionen av eldrivna fordon, som bör accelereras, men därtill bör gas ersättas med el i exempelvis kök och i många industriprocesser. och nedstängda elproduktion är direkt kontraproduktiv mot strävan att minska beroendet av ryska bränslen. Det är värt att notera att , som ett resultat av den uppkomna situationen, meddelat att man inhiberar sin förtida nedläggning av kärnkraft. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är regeringen villig att snabbutreda hur minst en av nedlagda reaktorer kan återtas i drift som ett led i att minska beroendet av ryska fossila bränslen och få det ökande elpriset i under kontroll?
fr · H9111466 · 2022-04-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1466 Våldsamheterna i av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) och utspelades krigsscener runt om i landet där stora muslimska invandrargäng startade upplopp och gick till anfall mot blåljuspersonal. Flera poliser skadades i terrorangreppen. Upploppen tilläts fortgå genom att polisledningen beordrat reträtt i stället för att möta gängen med resoluta åtgärder. På flera håll tog gängen över polisbilar och klädde sig i stulna poliskläder som de brände fordon och kastade sten mot och besköt poliser med raketer. Regeringen, med justitie- och inrikesministern i spetsen, har förlorat kontrollen över vårt en gång trygga , och man låter dessa kriminella invandrargäng breda ut sig i vårt samhälle. Skjutningarna fortsätter, trots tidigare utlovade åtgärder, och har svenska folket sett hur rena krigsscener utspelas i vårt eget land. Justitie- och inrikesministern verkar ha stoppat huvudet i sanden och lider brist på adekvata verktyg för att ta tag i problemen. I stället har vi gång efter annan hört olika förklaringar och ursäkter med om hur mycket regeringen satsar på att komma till rätta med problemen. Ändå händer inget. Och när polisen beordras till reträtt i stället för att möta våldsverkarna och bekämpa dessa i syfte att upprätthålla våldsmonopolet är något allvarligt fel. Ändå menar ansvarig minister att han har fullt förtroende för polisen och inte ser någon anledning att kritisera deras arbete. Polisen och universitetslektorn vid , , säger till att ministerns inställning är ”vansinnig”. Han förstår inte att politiken tillåter den nuvarande utvecklingen att fortgå. ”Konsekvenserna ser man inte bara i upploppen utan även i de eskalerade gängskjutningarna och den bristfälliga passhanteringen”, säger han. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med de våldsamheter vi nu sett utspela sig i vårt land, och avser ministern att ta sitt ansvar för det som har skett genom att avgå?
fr · H9111467 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1467 Bidrag kontra egenförsörjning av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Enligt statistik från ligger högst i landet när det kommer till antalet invånare som får bidrag. Det är en högre andel av befolkningen i arbetsför ålder som försörjs av bidrag i än i landet som helhet. Framför allt är det fler personer som försörjs av arbetsmarknadsåtgärder, uppger företrädare för i ett pressmeddelande. Totalt var det 27 183 personer i länet som hade social ersättning som försörjning . Statistiken visar hur många personer som de utbetalda bidragen skulle kunna försörja fullt ut , vilket kallas helårspersoner. I är det kommun som har högst andel av befolkningen i arbetsför ålder som har bidrag som försörjning . Det är mycket allvarligt för samhällsekonomin i stort men mest allvarligt för de personer som inte kan försörja sig själva med en egen inkomst. Vad som händer i ett samhälle där utanförskapet är stort kunde vi se i , , och där polisen attackerades i utanförskapsområden. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att i närtid få personer att gå från bidrag till egenförsörjning?
fr · H9111468 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1468 Samarbete med för ökad elproduktion av (SD) till Utrikesminister (S) De socialdemokratiskt ledda regeringarna har under sina regeringsinnehav låtit fyra svenska kärnreaktorer läggas ned, varav två med staten som huvudägare genom statliga . har och haft som uttalad policy att lägga ned sin kärnkraft. Eftersom elnäten är sammanbundna, har kärnkraftnedläggningarna bidragit till kraftiga ökningar av elpriset i . Elpriset inklusive moms i har som ett resultat gått från i medeltal till . 2022 har elpriset i samma område i medeltal varit , mer än 2017. Kärnkraftnedläggningsbesluten innebär att viktiga investeringar i industrier uteblir. Det är sant att vi nu ser en mycket glädjande investeringsvåg i och . Denna investeringsvåg förklaras ofta med att den bygger på att området har stora tillgångar på grön el, i första hand vattenkraft och i andra hand vindkraft. Men i minst lika hög grad torde det vara frågan om att norra och är norra delen av enda områden med elpriser som är någorlunda rimliga och förutsägbara. En investerare i har under årets första månader fått räkna med att betala nära fyra gånger mer än i norra delen av landet. Om ingenting görs nu kommer situationen snabbt att förvärras. Leveranserna av el från norra söderut kommer att minska kraftigt när industriinvesteringarna i och leder till full produktion. har röstat om behovet av att upprätthålla kärnkraften, men detta var innan överfall på . tillkommer vikten av att minska importen av fossila bränslen från . Fortsatt hög nivå på energiimport finansierar aggression mot sina grannländer och bidrar till ökad risk för konflikt längs hela västra gräns. Så länge kan fortsätta att exportera olja och gas är de övriga ekonomiska åtgärderna inte tillräckliga för att stoppa finansiering av anfallskrig. Fossila bränslen och el är i många tillämpningar utbytbara. Det mest uppenbara exemplet rör introduktionen av eldrivna fordon, som bör accelereras. och kan här påverka situationen snabbt, nämligen genom att sluta lägga ned kärnkraftverk, återställa i bruk de reaktorer där så är möjligt och gynna försäljningen av elbilar. används i i stället rysk gas till matlagning och till att värma bostäder, något som relativt enkelt borde kunna skiftas över till el. nedläggning av kärnkraft är ett minst lika stort problem för den svenska energimarknaden som regeringens ovilja att stoppa svenska nedläggningar, och båda bidrar nu direkt eller indirekt som sagt till krigföring. Det är värt att notera att som ett resultat av invasion av meddelat att man inhiberar sin förtida nedläggning av kärnkraft. Det vore rimligt att och nu gjorde detsamma, samt att båda länderna återstartar ett antal av de avstängda reaktorerna. Detta handlar inte bara om elpriser och våra länders industrier, nu handlar det också om solidaritet med . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister ; Är regeringen villig att ta upp en allvarlig diskussion med om hur våra länder kan minska beroendet av ryska fossila bränslen genom att inhibera nedrustningen av kärnkraften och tills vidare återta i bruk de reaktorer där detta är fysiskt möjligt på ?
fr · H9111469 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1469 En järnväg mellan och av (V) till Infrastrukturminister (S) I utvinns huvuddelen av järnmalm. En stor andel av denna järnmalm transporteras inom landet på järnväg, med undantag för den järnmalm som utvinns i Kaunisvaara och som transporteras på väg, från Kaunisvaara till . All malmtransport från Kaunisvaaragruvan sker med dieseldrivna lastbilar, även om försök pågår med eldrivna lastbilar. 2020 transporterades järnkoncentrat på landsvägen mellan och . Flera dödsolyckor har inträffat med dessa malmlastbilar inblandade. Lastbilstransporterna orsakar även stora utsläpp av växthusgaser och störningar för renskötseln och lokalsamhälle. Region har i sitt eniga remissvar (, § 34, dnr 648-2021) på förlag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 lyft fram behovet av en järnväg på sträckan Kaunisvaara–: ”Planförslaget saknar åtgärder för överflyttning av malmtransporter från väg till järnväg på sträckan Kaunisvaara‑Svappavaara” samt att ”planering och byggande av järnväg mellan Kaunisvaara‑Svappavaara, för att överflytta de omfattande malmtransporterna från väg till järnväg, behöver därför påbörjas”. Det finns med andra ord mycket stora vinster för såväl lokalsamhället och näringslivet som klimatomställningen att transportera malmen på järnväg i stället för på väg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att planering och byggande av järnväg mellan och ska tas med i förslaget till ny nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033?
fr · H9111470 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1470 Passhanteringen i av (SD) till Utrikesminister (S) är ett förhållandevis litet land till ytan men det är en av största ekonomier med en betydande köpkraft, en öppenhet för internationella affärer och en hög teknikmognad. Därtill är landet, som placerats på plats 8 i det globala demokratiindex (vilket ger dem en förstaplats i ), ledande inom utbildningssektorn. Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av att de präglas av värderingar som liknar våra är potentialen med starkare förbindelser mellan såväl företag som privatpersoner stor. Det är därför tråkigt att se hur man från regeringens sida inte har agerat för att förbättra de svensk-taiwanesiska relationerna. I synnerhet skulle svenska privatpersoner, allt från företagare till studenter, gynnas av en stärkt diplomatisk representation i landet. Bara när det kommer till passhanteringen ser vi hur de facto ambassad inte fungerar tillfredsställande. För att förnya sitt svenska pass måste svenskar som är bosatta i åka till huvudstad . För att utfärda provisoriska pass eller körkort, alternativt lämna ut id-handlingar som utfärdats av annan myndighet, krävs inte en ambassad. Vissa konsulat har också den möjligheten, och en honorärkonsul, det vill säga chefen för ett konsulat, kan dessutom utfärda intyg och exempelvis levnadsattester för pensionärer (samt exempelvis bistå i ärenden som rör nödställda, frihetsberövade, avlidna eller vissa efterforskningar). Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att möjliggöra för en förbättrad passhantering för utlandssvenskar som är bosatta i eller på annat sätt bidra till att de konsulära tjänsterna i landet kan förbättras?
fr · H9111471 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1471 brist på vattenkanoner av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) fick återigen uppleva en situation som var helt oacceptabel. Svensk polis hamnade i stor fara och tvingades backa när rena gangstrar hänsynslöst kastade stenar och satte eld på polisbilar, och många poliser blev skadade. Att saknar både poliser, resurser och verktyg var för alla helt uppenbart, och självklart vilar ansvaret tungt på den nu sittande regeringen. Många andra länder i har tillgång till vattenkanoner för att stoppa kravaller och andra upplopp. saknar helt vattenkanoner. Detta som har hänt riskerar att hända igen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att omgående ta initiativ till att köpa in vattenkanoner till ?
fr · H9111472 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1472 Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet av (M) till Statsrådet (S) kom med en rapport som skarpt kritiserar Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet; den konstateras vara ineffektiv, ha långa handläggningstider samt höga och oförutsägbara avgifter. Med anledning av rapporten vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åtgärda bristerna som belyser, och hur ser tidsplanen ut?