ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111473 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1473 Obligatoriska id-kontroller inom sjöfarten av (M) till Infrastrukturminister (S) föreslog Infrastrukturdepartementet i en promemoria införandet av obligatoriska ID-kontroller vid resa med passagerarfartyg. En knapp vecka senare, , meddelades att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor kortare än till . Detta med anledning av den förväntade flyktingvågen från . Regeringen beslutade senare om att införa krav på obligatorisk id-kontroll för resor över med passagerarfartyg, men att avvakta med införandet av ID-kontroller på buss och tåg. Mellan de nordiska länderna finns ett stort resande med fartyg, inte minst är trafiken mellan , , och betydande. reser cirka 30 miljoner människor med fartyg till och från svenska hamnar i utrikes trafik. Vid denna typ av resor åligger det rederierna att i enlighet med på området samla in personuppgifter över ombordvarande. har rederierna således varit tvungna att utföra obligatoriska id-kontroller vid resor med passagerarfartyg över . Att bygga upp en struktur och genomföra en fysisk id-kontroll av varje resenär är förenat med både stor administration och kostnader för rederierna. Dessutom orsakar det en stor irritation, inte minst hos våra grannländer, när svenska staten ålägger personal i andra länder att utföra vad som får jämställas med myndighetsuppgifter i andra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Om den initiala grunden för införande av kontrollerna, det vill säga förväntad flyktingvåg, inte ansågs föreligga för buss och tåg, på vilken grund infördes då kontroller på passagerarfartygen?
fr · H9111474 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1474 Kompensation till rederier för ökade kostnader till följd av id-kontroller av (M) till Infrastrukturminister (S) föreslog Infrastrukturdepartementet i en promemoria införandet av obligatoriska id-kontroller vid resa med passagerarfartyg. En knapp vecka senare, , meddelades att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor kortare än till . Detta med anledning av den förväntade flyktingvågen från . Regeringen beslutade senare om att införa krav på obligatorisk id-kontroll för resor över med passagerarfartyg, men att avvakta med införandet av id-kontroller på buss och tåg. Mellan de nordiska länderna finns ett stort resande med fartyg, inte minst är trafiken mellan , , och betydande. reser cirka 30 miljoner människor med fartyg till och från svenska hamnar i utrikes trafik. Vid denna typ av resor åligger det rederierna att i enlighet med på området samla in personuppgifter över ombordvarande. har rederierna således varit tvungna att utföra obligatoriska id-kontroller vid resor med passagerarfartyg över . Att bygga upp en struktur och genomföra en fysisk id-kontroll av varje resenär är förenat med både stor administration och kostnader för rederierna. Dessutom orsakar det en stor irritation, inte minst hos våra grannländer, när svenska staten ålägger personal i andra länder att utföra vad som får jämställas med myndighetsuppgifter i andra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Ämnar ministern vidta några åtgärder i syfte att kompensera rederierna för de ökade kostnader som införandet av id-kontroller medfört?
fr · H9111475 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1475 Kostnader för bundna bolån av (L) till Statsrådet (S) planer på att höja reporäntan gör att osäkerheten ökar för många hushåll. Allt fler väljer nu därför att binda sina bolån. Men för den som vill sälja sitt boende innan bindningstiden på lånet har löpt ut väntar omotiverat höga avgifter. Bankernas oskäliga avgifter är inte bara orättvisa utan bidrar också till att rörligheten på bostadsmarknaden minskar. För ett hushåll med lån på kan det handla om i storleksordningen i sänkta avgifter. Allt fler binder sina bolån. I senaste undersökning hade av nya låntagare en räntebindningstid . Denna undersökning gjordes före Putins invasion av , och flera banker signalerar att efterfrågan på bundna lån ökar kraftigt just . Enligt SEB:s senaste boprisindikator kommer av de hushåll som helt eller delvis har rörlig ränta på sina lån att binda räntan inom den kommande . Att svenska folket i oroliga tider söker trygghet i fråga om sin privatekonomi minskar också deras sårbarhet för kraftiga räntehöjningar längre fram. innebär högre andel bundna bolån att rörligheten på bostadsmarknaden riskerar att försämras. För den som av någon anledning behöver flytta innan bindningstiden på lånet har löpt ut är detta förknippat med en avgift. Denna så kallade ränteskillnadsersättning är motiverad utifrån att bankerna har vissa direkta kostnader förknippade med att lösa in lånet . Men () konstaterade i en hemställan till regeringen att dagens avgifter är oskäliga, och att de gynnar bankerna eftersom de ersätts för kostnader som de inte har. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av hemställan?
fr · H9111476 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1476 Miljöpåståenden till konsumenter av (SD) till Statsrådet (S) I ett pressmeddelande från Europeiska kommissionen , noterades att en uppdatering av föreslås med syfte att ge konsumenterna mer inflytande över den gröna omställningen. Uppdateringen ska bland annat innefatta skrivningar om otillbörliga affärsmetoder genom att nya metoder läggs till i den befintliga förteckningen över förbjudna otillbörliga affärsmetoder, den så kallade svarta listan. De nya metoderna omfattar bland annat att allmänna vaga miljöpåståenden där produktens eller försäljarens utmärkta miljöprestanda inte kan bevisas, inte ska få göras. Exempel på sådana allmänna miljöpåståenden är ”miljövänlig”, ”eko” eller ”grön”, som felaktigt antyder eller ger ett intryck av utmärkt miljöprestanda. Dessutom ska det inte vara tillåtet att göra ett miljöpåstående om hela produkten när det egentligen endast gäller en viss aspekt av produkten. Syftet är bland annat säkerställande av miljöpåståenden så att de ska vara rättvisande för konsumenter. Därigenom ska man kunna välja produkter som verkligen är bättre för miljön. ställde jag en skriftlig fråga till dåvarande statsråd med ansvar för konsumentpolitik, Vilseledande miljöpåståenden i reklam 2020/21:1676. var: På vilka sätt kommer statsrådet och regeringen att agera för att svenska konsumenter ska kunna tillförsäkras att utlovat hållbara eller så kallat miljövänliga produkter verkligen är det? Den ställdes mot bakgrund av att en undersökning av EU tillsammans med konsumentmyndigheter kommit fram till att cirka hälften av miljöpåståenden i reklam var falska, och i av fallen fanns inga bevis för att stödja miljöpåståendena. Svaret på min fråga till statsrådet var i princip att regeringen är aktiv i frågan och positiv till initiativ som syftar till att motverka vilseledande miljöargument i marknadsföring. Aktivitet från regeringen har uteblivit, vilket ger frågan: Varför har inte regeringen agerat tidigare på detta viktiga område? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer det sig att statsrådet inte föregått den eventuellt kommande EU-regleringen så att svenska konsumenter får rättvisande miljöpåståenden om produkter?
fr · H9111477 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1477 Punktskatter på nikotininnehållande konsumentprodukter av (SD) till Finansminister (S) Efter det att sagt nej till folkhälsostrategin för alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar återkom regeringen med ett nytt förslag. I detta ingår bland annat uppdraget till , social utvärdering och att de ska sammanställa kunskapen om olika tobaks- och nikotinprodukters skadeverkningar. ska kartläggningen vara genomförd, och givet det omfattande underlag av vetenskapliga studier om tobaksprodukter som redan finns publicerat vore det nog rimligt att även myndigheternas kartläggning finner att det är skillnad i hälsorisker mellan röktobak och muntobak. Det faktum att EU:s direktiv tog bort cancervarningen på svenskt snus borde ha väckt nyfikenhet i ämnet. Svenska staten har menat att det är skillnad på nikotin och nikotin, främst genom att nikotinläkemedel är helt befriade från punktskatt. Denna vetenskapligt underbyggda pragmatism kallas för skademinimering och bör genomsyra såväl tobaks- som skattepolitiken. Om punktskatter syftar till att styra konsumtion bort från det mest skadliga och mot mindre skadligt kommer sannolikt utredningen från myndigheterna att bli en vägledning för vilka faktiska medicinska risker som följer av bruket av olika varianter av nikotinprodukter. Med denna kunskap ges det möjlighet att reformera punktskattepolitiken för tobaks- och nikotinprodukter till att avspegla den faktiska hälsorisken och även öppna upp för en möjlig differentiering. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till finansminister : Är det ministerns avsikt att vid ett eventuellt förnyat mandat i regeringsställning, efter det att kartläggningen är klar , föreslå ett införande av differentierade punktskatter på nikotin- och tobaksprodukter som utgår från vetenskapligt fastlagda hälsorisker för brukarna och deras omgivning?
fr · H9111478 · 2022-04-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1478 Åtgärder för att förhindra upplopp av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Statsministern har upprepat att hon och regeringen ska vända på alla stenar för att komma till rätta med kriminalitet, gängsbrottslighet och skjutningar. har stenar använts mot svensk polis i rena upplopp med många skadade och med brända polisbilar och skadegörelse i såväl och som och och ytterligare ställen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka samlade åtgärder tänker ministern vidta för att förhindra att fler liknande farliga kaossituationer sker i ?
fr · H9111479 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1479 Avstängda elever i av (SD) till Statsrådet (S) Det har kommit rapporter från om att allt fler elever stängs av från sin utbildning i , trots att vi har skolplikt. togs totalt 45 beslut i om avstängning, och har det ökat till 74 beslut om avstängning. Detta är enbart avstängningsbeslut från , och sannolikheten är stor att det i hela rör sig om hundratals, kanske till och med tusentals, elever som blir avstängda från sin skolgång i . I de flesta fall handlar avstängningarna om barn och ungdomar som anses vara så våldsamma att de hotar säkerheten för andra elever och lärare. I är det inte heller resurser i skolan som saknas utan något annat. Citat från , utbildningschef på : ”Det inte är en brist på resurser som gör att skolor inte kan hantera vissa elever utan att man inte hittat rätt metoder.” Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att komma till rätta med detta?
fr · H9111480 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1480 Effektiv sjöfart i som ett led i att minska godstransporter på väg av (KD) till Infrastrukturminister (S) I regeringens beslut N2018/04482/TS beskrivs transportpolitikens övergripande mål att ”säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa. har härutöver beslutat om ett klimatmål för transportsektorn. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med .” Regeringen hade tidigare beslutat om en nationell godstransportstrategi benämnd Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi (dnr N2018/03939/TS). gav regeringen i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med syfte att främja en effektiv inrikes sjöfart och närsjöfart och att förbättra förutsättningarna för överflyttning av godstransporter från väg. in på uppdraget finns således en rad frågor att besvara, om huruvida regeringsuppdraget har underlättat det konkreta arbetet på det lokala planet med omställning till fartygstransporter för att korta ned de lastbilsburna transporterna, om det anvisats specifika kust- och inlandshamnar som är öppna och i drift och hur Infrastrukturdepartementet allmänt bedömer närsjöfartens framtid. Såväl i regeringsuppdraget som i förefaller uppdragets begrepp ”inrikes sjöfart” huvudsakligen tolkas som sjöfart på inre vattenvägar, med konkret hänvisning till citynära omlastningshamnar i Göteborgs- och . Jag utgår dock från att såväl kust- som inlandshamnar avses med uppdraget, för att i realiteten kunna uppnå syftet att förkorta vägburna transporter och på så vis minska belastningen på vägarna. I mitt hemlän finns längs ostkusten flera mindre hamnar, exempelvis den i , som skulle tjäna ett sådant syfte väl, men som inte nyttjas efter förtjänst. Min fråga till infrastrukturminister är därför följande: Inbegriper regeringen en helhetsbild av större och mindre hamnar såväl vid kusten som längs de inre vattenvägarna i uppdraget att främja överföringen av transporter från väg till vatten?
fr · H9111481 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1481 Handläggningstiden för bouppteckning av (M) till Finansminister (S) Enligt uppgift från är handläggningstiden för bouppteckning minst , även om bouppteckningen är helt korrekt. målsättning anges i årsredovisningen som att så gott som alla bouppteckningar ska vara registrerade . Uppenbarligen är man långt ifrån att nå sin egen målsättning. Exempelvis i en situation där dödsboet äger en fastighet och det finns en köpare så ställer de långa handläggningstiderna till problem. Utan registrerad bouppteckning kan köpet inte gå igenom. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ämnar ministern vidta åtgärder för att ska kunna korta handläggningstiderna för bouppteckning?
fr · H9111482 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1482 misstänkta mutbrott i av (MP) till Näringsminister (S) är ett av största och mest anrika företag, med över 13 000 anställda i och omkring 100 000 globalt över hela världen. Företaget har verkat . Det är ingen överdrift att påstå att betydelse är enorm för . SVT:s har avslöjat att kan ha begått mutbrott gentemot terrorsekten i . Som ett resultat av detta nekades och vd ansvarsfrihet av bolagstämman, en nära nog unik händelse. Trots detta valdes styrelsen om. Det blir då upp till samma styrelse att besluta om att väcka talan mot sig själva, vilket för de flesta känns som en orimlig situation. Något som också blivit resultatet av Uppdrag gransknings avslöjande är att Riksenheten mot korruption har inlett en förundersökning om mutbrott. Det är givetvis en utmaning för globala företag att verka i länder med sämre rättsstatsskydd än i och där problemen med korruption är stora. Att ett av de svenska storföretagen förekommer i sådana här utredningar är dock oerhört graverande och skadar allvarligt förtroendet för näringsliv. Många är också frågande till att en styrelse och vd som nekas ansvarsfrihet ändå får förtroende att väljas om. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder vad gäller översyn av lagstiftning eller andra initiativ för att en liknande situation inte ska inträffa igen?
fr · H9111483 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1483 Vinster inom skola, vård och omsorg av Amineh Kakabaveh (-) till Finansminister (S) Välfärden ska vara generell, öppen för alla, behovsstyrd och skattefinansierad och hålla god kvalitet. Våra gemensamma skattepengar ska gå till att göra skolan, vården och omsorgen bättre – inte till att berika kapitalister. Välfärden ska vara under demokratisk kontroll och insyn. De marknadsexperiment som genomförts i välfärden har gjort det svårare för politiken att styra. Skolan ska vara likvärdig och kompensera för elevers olika behov, bakgrund och förutsättningar. Samhället har ett ansvar att ge varje barn goda förutsättningar i livet, och en likvärdig skola är helt avgörande för att nå dit. Därför vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att förbjuda vinstjakten – omvandla skolan, vården och omsorgen till att bli demokratiska styrda och ledda samhälleliga institutioner, vars huvudsyfte är ökad kvalitet i vård och omsorg samt ökade kunskaper och social kompetens hos skolans elever?
fr · H9111484 · 2022-04-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1484 Stöd till demokratin i av (V) till Utrikesminister (S) är det planerat val i . Den sittande presidenten kan enligt konstitutionen inte bli återvald. Men även om Duterte avgår finns en stor risk för fortsatt våld och korruption i landet. President har gjort sig känd för en mycket brutal och hårdför agenda mot droghandeln i landet men också för att använda dödligt våld mot såväl politiska motståndare som journalister, fackföreningsrepresentanter, jurister och människorättsförsvarare. () uppskattar att mellan 12 000 och 30 000 civila kan ha dödats som ett resultat av Dutertes ”krig mot drogerna” bara under hans första vid makten. De omfattande morden är direkt sanktionerade av Duterte själv, och han har dessutom utlovat straffrihet till de poliser som deltar i dem. Duterte har upprepade gånger gjort extrema uttalanden, och han har varit tydlig med att han inte bryr sig om mänskliga rättigheter. Under coronapandemin har han till exempel uppmanat säkerhetsstyrkor att skjuta för att döda dem som bryter mot utegångsförbudet. Valrörelsen pågår redan, som coronarestriktionerna har skärpts på flera håll i landet. Den ledande kandidaten , eller Bongbong som han också kallas, är son till landets tidigare diktator . Som vicepresidentkandidat har han vid sin sida , dotter till den nuvarande presidenten. Bongbong har lovat att fortsätta ”krig mot drogerna” med samma kraft. Även om han betonar vikten av att fokusera på förebyggande arbete riskerar kriget mot drogerna att också i fortsättningen bli en blodig historia. har heller inte visat något intresse för att låta ICC undersöka de brott som har begåtts. Han konstaterar att utredarna kan komma som turister till men att de inte kommer att få någon hjälp av regering eller myndigheter. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vad gör ministern och för att stärka demokratin i , i synnerhet inför årets presidentval?
fr · H9111485 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1485 Speciallärartjänster i skolan av (SD) till Statsrådet (S) visar i en ny undersökning Specialpedagogik på undantag att det råder stor brist på speciallärare och att elever som behöver särskilt stöd i inte får det förrän i årskurs 9. I jämförelse nämns där tidigt stöd anses extra viktigt och ges i klass 1 och 2. uppskattar att det krävs ytterligare 5 000 speciallärartjänster. Undersökningen visar också att det finns i genomsnitt färre speciallärare och specialpedagoger per elev i vissa skolor i utsatta områden, jämfört med vissa skolor i mer välmående områden, fastän det finns mer resurser fördelade enligt resursfördelningsmodeller till skolor i de utsatta områdena. Detta visar att den så kallade åtgärdsgarantin om att läsa, skriva och räkna innan eleverna går vidare till mellanstadiet inte hjälper fullt ut. Lärare vittnar om att det finns ett stort antal elever som är i behov av särskild anpassning, vilket gör lärarens uppdrag mycket ansträngt eftersom de även ska tillgodose dessa elevers behov inom ramen för undervisningen. Till det kommer således att elever i behov av specialpedagoger får stöd för sent och att det saknas tusentals speciallärartjänster. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att elever ska ges det stöd de behöver?
fr · H9111486 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1486 Dödsskjutningarna i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) När detta skrivs har 22 dödsskjutningar ägt rum i . Offren är oftast unga män. Antalet dödsoffer motsvarar en skjuten person . Ett hemskt rekord som sätter i en särskild topp bland europeiska länder. Det är fem till sex gånger så många skottlossningar med dödlig utgång som i våra grannländer. Narkotika är den gemensamma nämnare som skapar dessa konflikter bland gängmedlemmar. Även om man lagfört flera så fortsätter yngre att skjuta i deras ställe. Om trenden håller i sig kommer att ha ett fruktansvärt våldsamt år framför sig. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Vilka åtgärder avser ministern i närtid att vidta för att begränsa det dödliga våldet?
fr · H9111487 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1487 Brister i kontrollarbetet för Arbetsförmedlingen av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Efter att man kunnat ta del av IAF:s (Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen) senaste rapport kan man se att myndigheten fortfarande brottas med stora problem. Ett är att man inte lyckats säkerställa avvikelserapporteringen från de fristående aktörerna. Det är något som kan bli allvarligt med ett växande antal deltagare i matchningstjänsten rusta och matcha. Ett annat allvarligt problem är att man fortfarande har stora problem med digitaliseringen och den digitala infrastrukturen. Det är något som kraftigt påverkar verksamheten, där bland annat kontrollverksamheten blir kraftigt åsidosatt. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Hur tänker ministern säkerställa att myndigheten skyndsamt hanterar de problem som beskrivs i rapporten?
fr · H9111488 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1488 Resultatet av arbetsmarknadsåtgärder av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Regeringens nya arbetsmarknadspolitiska satsning intensivåret, som man tog fram i samarbete med , får skarp kritik av arbetsförmedlare och fackförbundet och verkar vara ett totalt misslyckande. Uppdraget var att man både skulle lära sig svenska och ett yrke . Det råder stor brist på matchande utbildningsinsatser, till exempel har bara två av de drygt 800 deltagarna fått en . Det är ännu ett bevis på en ineffektiv och kostsam arbetsmarknadsåtgärd med dåliga resultat sett till skapandet av reguljära jobb. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Kommer ministern att vidta åtgärder för att få ett bättre resultat av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, sett till det dåliga resultatet ?
fr · H9111489 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1489 Intensivår av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) I olika debatter har arbetsmarknadsministern och andra företrädare för regeringen lyft fram intensivåret som en åtgärd för att få fler nyanlända i arbete. Regeringens nya arbetsmarknadspolitiska satsning intensivåret får dock kritik från arbetsförmedlare, rapporterar SR Ekot. Intensivåret ska ge nyanlända jobb , men enligt fackförbundet saknas utbildningsinsatser som är anpassade till att lära sig svenska och ett yrke . Dessutom saknas flera av de insatser som ska ingå i intensivåret, till exempel har bara två av de drygt 800 deltagarna i intensivåret fått en . Arbetsförmedlarna kallar intensivåret för en pappersprodukt utan effekt. I går en betydande andel av dem som är nyanlända arbetslösa, är i försörjningsstöd eller i åtgärder som inte leder till arbete. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vad kan ministern och regeringen göra på kort sikt för att förbättra möjligheterna för nyanlända att komma i arbete?