ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111154 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1154 Språkkrav för permanent uppehållstillstånd av (M) till Statsrådet (S) I regeringens proposition Ändrade regler i utlänningslagen (2020/21:191) skriver regeringen följande: ”Det bör införas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för att ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas men dessa krav bör samordnas med kommande förslag om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap […] Regeringen avser att återkomma till med författningsförslag i denna del.” har regeringen inte återkommit till med något författningsförslag i denna del. drev frågan om krav på kunskaper i svenska i , och ett sådant krav fanns också med i dess slutbetänkande. Frågan om språkkunskap i svenska för permanent uppehållstillstånd brådskar, inte minst för att förbättra integrationen. Kunskaper i svenska språket är helt centrala för att etablera sig i det svenska samhället och för att komma in på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När kommer statsrådet att presentera ett författningsförslag som innebär krav på kunskaper i svenska språket för permanent uppehållstillstånd?
fr · H9111155 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1155 Långa väntetider för handläggning och kontakt hos av (M) till Statsrådet (S) Många av dem som kontaktar är äldre personer som inte är digitaliserade utan ringer till myndigheten. Vid vissa tider blir det därför extremt långa väntetider till kundtjänst. Det har länge varit långa väntetider i telefon för att få hjälp med pensionsfrågor, och ofta möts man av en automatsvarare som meddelar att man inte kan ta emot samtalet. Just nu meddelar myndigheten på sin hemsida att telefonsystemet är överbelastat, vilket gör att man inte ens kommer in i en telefonkö. Svarstiden på mejlen är just nu uppe , enligt myndighetens hemsida. har handläggningstiderna för bostadstillägg varit uppemot långa. Detta är särskilt allvarligt då privatekonomin för den gruppen som har rätt till bostadstillägg kan vara ansträngd. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för just bostadstillägget, som redovisats till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att kunder får den service de har rätt att få?
fr · H9111156 · 2022-02-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1156 Tidsplan för permanent lag om digitala stämmor av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) började en lag om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor gälla. Syftet var att underlätta för företag och föreningar att genomföra årsstämmor på ett sådant sätt att risken för att sprida viruset som orsakar covid-19 kunde minskas. Lagen var tidsbegränsad och slutade att gälla men har fått en förlängning till. har behandlat lagen om återinförande av tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor, vilket är bra. Det finns också tydliga fördelar med att permanenta lagen så att digitala stämmor möjliggörs utan tidsbegränsning i lag. Därför är det glädjande att en sådan lagstiftning nu är på gång. Enligt regeringen pågår arbete med att ta fram förslag till en lag som permanentar möjligheterna till digitala stämmor. I betänkandet 2021/22:CU15 står ”Regeringen förklarar att det inom pågår ett arbete med att analysera frågan om att införa permanenta regler om bl.a. digitala stämmor.” Detta är något som också förtydligas ytterligare av (S) i debatten då han bland annat anförde citat: ”Återigen ser vi att det kommer en reservation om saker som regeringen redan gör.” samt ”Men detta är bara ytterligare ett tydligt utspel från de partier som har nämnts tidigare här i kammaren när det gäller den tillkännagivandebingo som pågår. Andra partier här inne förstår ju att detta är på gång, och därför ställer de sig inte bakom tillkännagivandet.” Många företag och föreningar ligger långt framme i sin planering av stämmor och skulle vara behjälpta av att veta om de kan planera för en digital stämma eller om denna nu utlovade lagändring beräknas träda i kraft först års stämma. Frågan om tidsplan och när mer exakt lagen kan förväntas träda i kraft hänvisades i debatten till regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ser tidsplanen ut för regeringens arbete med en permanent lag för digitala bolags- och föreningsstämmor, och kan företagen och föreningarna nu planera utifrån att förslaget kommer att vara färdigt innan den tillfälliga lagen upphör?
fr · H9111157 · 2022-02-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1157 Ägandeskapet av slott av (M) till Statsrådet (S) Jag har tidigare frågat stadsrådet i en skriftlig fråga hur han ser på slotts utvecklingsmöjligheter och om statsrådet är beredd att initiera ett annat ägande av . Vem som ska äga och/eller förvalta är nämligen en angelägen fråga. Det är ytterst viktigt att får en engagerad ägare, och det finns stora möjligheter att vidareutveckla och vårda samt stärka besöksnäringen i . Att driva ett barockslott är ett stort ansvar och även väldigt kostsamt. Det finns ett intresse i styrelsen för Föreningen att överta . En lösning skulle kunna vara att det bildas en stiftelse med uppgift att vårda och finansiera behövliga åtgärder. Det viktiga är att få en ägare som engagerar sig och är beredd att göra nödvändiga investeringar för att inte ska förfalla. är ett av vackraste barockslott; det har en spännande och omväxlande historia från stormaktstid till norskt hemlighetsmakeri under . är återuppväckt efter flera decenniers törnrosasömn och öppet för en bred publik. I anordnas även ett antal konserter och andra evenemang. Föreningen , som bildades , är en ideell förening som ansvarar för besöksservice och program på . Föreningen arrangerar utställningar, konserter, visningar och andra evenemang på – allt med ambitionen att göra till ett levande slott och ett omtyckt utflyktsmål. ägs och förvaltas av () och är det enda statsägda som drivs av en ideell förening. Som svar på min fråga om framtida utvecklingsmöjligheter för upplyste ministern mig om att har bistått föreningen med att ta fram en besöksmålsutvecklingsplan och bjudit in föreningen till ett nätverk för besöksmålsutveckling. Vidare framkommer det i och i Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55 ) att är ett objekt som staten inte måste äga eftersom inte beskriver statens historia. Vidare framkom i svaret att ingår i Statens fastighetsverks anpassningsplan för att balansera fastighetsbeståndets storlek och ambitionsnivå för underhåll och utveckling. lyfts fram i den planen som ett objekt som behöver en fördjupad utredning för att bedöma framtida förvaltning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När påbörjades den fördjupade utredning som ska bedöma framtida förvaltning och ägande, och när förväntas den vara klar?
fr · H9111158 · 2022-02-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1158 Tillsynen av driftssäkerheten i det nationella elsystemet av (L) till Statsrådet (S) skriver i sin årsredovisning 2021 (sidan 40) om sitt tillsynsarbete avseende driftssäkerheten i elsystemet. SvK ska enligt sin instruktion (SFS 2007:1119) ”svara för tillsyn i frågor om driftsäkerhet i det nationella elsystemet enligt ellagen (1997:857) och förordningen (1994:1806) om systemansvaret för el”. SvK har i årsredovisningen valt att tolka detta som att tillsynsansvaret enbart skulle gälla den del av driftssäkerheten som rör utrustning för automatisk förbrukningsfrånkoppling. SvK menar att ansvaret i övrigt ligger hos . Något ansvar för tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet finns dock inte beskrivet i instruktion. Myndigheten beskriver inte heller någon tillsyn av driftssäkerheten i elsystemet i sin årsredovisning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att klargöra när, hur och av vilken instans som tillsynen av driftssäkerheten i elsystemet kommer att redovisas?
fr · H9111159 · 2022-02-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1159 Reglering på säkerhetsskyddsområdet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) återkopplade statsrådet på en fråga från undertecknad om upphandling av känslig verksamhet samt säkerheten på . I sitt svar hänvisar statsrådet till de nya regleringar på säkerhetsskyddsområdet som regeringen tagit fram dels i form av en ny säkerhetsskyddslag i kraft , dels genom de skärpningar av säkerskyddslagstiftningen som genomfördes . Statsrådet anger vidare att den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet har ett ansvar att vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs för att kunna skydda den aktuella verksamheten. I de fall detta missköts kan tillsynsmyndigheterna besluta om vitesföreläggande och sanktionsavgift. Det är alldeles uppenbart att eventuella avgifter inte hjälper om fel aktör får tag på känslig information. Vidare är det alldeles uppenbart att rådande regelverk inte räcker, då företaget som använts som exempel i min fråga lyckats vinna upphandlingen på . Det rör sig om ett bolag som redan varit svartlistat av exempelvis och vars utrustning redan används i över 20 domstolar i samt på en rad andra flygplatser än . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att rådande regelverk räcker eller kan vi förvänta oss nya förslag mot bakgrund av ovan nämnda exempel?
fr · H9111160 · 2022-02-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1160 Skadeståndsnivåer av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Undertecknad har vid ett flertal tillfällen lyft olika problem kopplade till utbetalning av skadestånd, som i många fall slår så fel att det närmast blir ett hån mot brottsoffer eller personer som svikits av samhället. I motion 2021/22:317 lyfts bland annat hur Justitiekanslern beviljat en 21-årig grovt kriminell man tillhörande kärnan i den fruktade så kallade Dödspatrullen i skadestånd. Anledningen är att man inte kunnat styrka ett brott som den redan grovt kriminelle och flerfaldigt straffade hade begått och ändå haft honom frihetsberövad . Olika handskakningsdomar har visat hur lättkränkta individer som vägrat hälsa på sedvanligt vis beviljats stora belopp. I en skriftlig fråga (2017/18:1471) lyfter undertecknad tre fall: En arbetssökande man ville inte skaka hand med en kvinnlig vd. Mannen fick inte den praktikplats han sökte och förlorade sin plats på ett arbetsmarknadspolitiskt program, vilket resulterade i att han förlorade sin försörjning. () stämde Arbetsförmedlingen och tingsrätten slog sedan fast att mannen hade diskriminerats på grund av sin religion. Han fick sedan i skadestånd. En man som erbjöds praktik i sin kommun vägrade att skaka hand med sin kvinnliga arbetsledare. Han vände sig sedan till DO, dock hann kommunen betala ut ett skadestånd till honom på innan myndigheten drev fallet vidare. En kvinna vägrade skaka hand med en manlig läkare, och tingsrätten valde att bevilja henne i diskrimineringsersättning då läkaren avbrutit undersökningen och hänvisade henne till en kvinnlig läkare. Ett nu väldigt färskt exempel visar på en än mer bisarr hantering av utbetalning av skadestånd till kriminella: En syrisk man i dömdes till fängelse för att ha begått tortyrliknande våldtäkt av två kvinnor. Vederbörande var dock något yngre än vad rätten trodde och blev därför beviljad skadestånd av Justitiekanslern på hela för att han hade ”varit frihetsberövad för länge”. som vi ser denna frikostiga utbetalning av pengar till lättkränkta eller rent av grovt kriminella individer beviljas brottsoffer, deras anhöriga eller personer som svikits av samhället inga eller ytterst blygsamma belopp. utrikesminister två barn beviljades vardera efter att ha fått sin mamma mördad. Trots att gått hade vi inte sett någon nämnvärd ökning för anhöriga till mordoffer. Elvaåriga som hänsynslöst mördades på i av terroristen är ett tydligt exempel: föräldrar fick ett blygsamt skadestånd på vardera. har vi ytterligare ett färskt exempel. De båda bröderna i det så kallade Kevinfallet, som under hela sina liv blivit oskyldigt anklagade för barnamord på en vän och därmed fått sina liv förstörda, får ingen upprättelse i form av skadestånd alls. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att det är rimligt att brottsoffer eller personer som svikits av samhället, likt nämnda exempel, får lägre skadestånd än grovt kriminella dömda brottslingar, och kommer ministern att vidta några åtgärder för att ändra rådande förhållningssätt?
fr · H9111161 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1161 Hanteringen av covid-19 i skolans värld av (SD) till Socialminister (S) Föreningen Covid-19, Skola och Barn gick ut med ett uttalande om den svenska hanteringen under pandemin ur skolans perspektiv. Föreningen menar, vilket undertecknad till instämmer i, att den svenska pandemihanteringen består av en enda lång rad av svek gentemot såväl lärare som elever. () har nämligen skapat en lång rad ”falska sanningar”, eller myter, och undertecknad har lyft merparten av dessa med socialministern. I sitt uttalande konstaterades bland annat att FHM uttalat en rad konstigheter, och föreningen har kommenterat varje påstående: ”Barn smittar väldigt lite och blir sällan sjuka” - underförstått att skolorna kan köra på som vanligt. Oberoende om man är i riskgrupp eller ej så ska svenska barn och skolpersonal smittas. ”Smittan är inte luftburen” – man har ’bestämt sig för’ att smittan sprids via större droppar och inte luftburna aerosoler vilket haft förödande konsekvenser för smittskyddet generellt och lufthygien samt användandet av mask specifikt. ”Munskydd hjälper inte - tvärtom.” Även om detta narrativ smygjusterats på myndighetens hemsida har myndigheten aldrig förespråkat detta självklara och effektiva skydd, brett. Tvärtom har man påstått att användande av munskydd i skolmiljö kan leda till större smittspridning. ”Asymtomatiska personer sprider inte smittan.” Detta narrativ har också ändrats , i tysthet, och legat till grund för att ingen förebyggande testning gjorts, smittspårningen har uteblivit alternativt varit ofullständig. Barnens roll har inte uppmärksammats och folk tror att det räcker med att ’stanna hemma om du är sjuk.’ ”Lärare är inte mer drabbade än andra.” Eftersom FHM inte kartlagt utbrott på skolor samt att ingen systematisk smittspårning gjorts, har man heller inte kunnat ’se’ något mönster. I verkligheten utgör dock lärare den näst största yrkesgruppen, efter vårdpersonal, när det gäller dödsfall.” Socialministern har konsekvent under pandemin skyllt ifrån sig och antytt att höga dödstal närmast är en slump. Vidare har hon återkommande, trots rejäla skillnader i hanteringen gentemot andra länder, förnekat att man från haft en så skiljande strategi än andra länder. Även om det i sig visserligen skulle innebära ett komplett misslyckande är det ett faktum att bristen på handling är ett politiskt ansvar. Precis som föreningen , Skola och Barn slutligen konstaterar i sitt uttalande är det ett politiskt ansvar att säkerställa att såväl smittskyddslagen som arbetsmiljölagen följs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på uttalandet från föreningen , Skola och Barn från om olika uttalanden från , och vilka åtgärder som ministern har vidtagit under pandemin för att förhindra smittspridning i skolans värld har varit verkningsfulla?
fr · H9111162 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1162 Sekretessbeläggning av fotografier av (M) finns 12 000 bilder som allmän handling i rasbiologiska institutets arkiv vid . En tredjedel av dessa beräknas vara foton på samer. Somliga foton är på nakna personer. Det förs en större diskussion om att vill ta över bilderna, men i väntan på resultat kring detta borde i alla fall dessa bilder inte vara allmän handling. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Är ministern beredd att vidta generella åtgärder för att möjliggöra en omedelbar sekretessbeläggning av handlingar av den typ som nämns ovan?
fr · H9111163 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1163 Biståndet till av Boriana (M) till Statsrådet (S) kommer till 2024 att betala ut till olika projekt i , främst via Sida och . Enligt Sidas samordnare i har organisationen inte fått några signaler från UD att ställa in utbetalningarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen, med tanke på det pågående kriget mot och det enorma mänskliga lidande det skapar, att omvärdera sin strategi och stoppa biståndet till ?
fr · H9111164 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1164 bistånd till av (M) till Statsrådet (S) Biståndsministern meddelade vid en presskonferens att i ljuset av den ryska invasionen i ska svenskt bistånd till ryska statliga aktörer frysas. Exempel på sådant bistånd var enligt ministern medel för upphandling av kurser på statliga ryska universitet. Enligt ministern representerar detta bistånd en mycket liten del av det totala svenska biståndet till , där huvuddelen går till det ryska civilsamhället och demokratirörelser. Ett bistånd helhjärtat stöder. I regeringens strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2024 är summan dock betydligt högre än den ministern nämnde under presskonferensen; totalt beräknas användas . Där anges också att ”miljö, klimat och energi” utgör, vid sidan av bistånd till demokrati och mänskliga rättigheter, en del. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att stoppa den svenska finansieringen av biståndsprojekt i även inom ramen för miljö, klimat och energi?
fr · H9111165 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1165 Energipolitiken i en orolig tid av (M) till Statsrådet (S) invasion av innebär att det åter är krig i . Ett anfallskrig mot grannlandet kommer att slå hårt mot och dess befolkning, en stor sorg för oss alla att bevittna. Detta kommer också att innebära att säkerheten i vårt närområde förändras och att handel mellan länder kommer att stoppas, vilket kommer ha en stor påverkan på , EU:s och därmed också handel. Ett annat område som kommer att påverkas är EU:s energiförsörjning. En stor del av EU:s gas och olja importeras från , och den handeln kommer att påverkas och därmed också tillgång till och priser på drivmedel och energi i . Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att se över befintlig energipolitik med anledning av att det nu är krig i ?
fr · H9111166 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1166 Brist på massa och papper av (M) till Näringsminister (S) UPM–Kymmene är största och världens fjärde största tillverkare av massa och papper, och där har deras arbetare strejkat . Inom en ganska så snar framtid kommer därför butikshyllor att gapa tomma. För exempelvis företag som tillverkar etiketter innebär det att deras tillverkning snart står stilla eftersom deras underleverantörer inte får tag i silikonpapper. Det skulle även innebära att tidningstryckerier och boxtillverkare får ett mindre utbud av leverantörer. Då passar de dessutom på att höja priserna med ökningar på för . Etikettföretagen har höjt priserna ut till kund sju gånger , och ökningen ligger på för att kunna få täckning för de skenande kostnaderna. Med anledning av ovan vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att överväga några åtgärder om det skulle uppstå en situation med brist på massa och papper i ?
fr · H9111167 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1167 tillhörighet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) uppgift har i allt större utsträckning kommit att vara brottsbekämpning. EU:s fria rörlighet har medfört betydande problematik om säkra gränser, varför begränsade resurser och befogenheter leder till omfattande importerad kriminalitet. Även om bibehåller uppgifter rörande annat än brottsbekämpning är situationen sådan att den brottsbekämpande verksamheten bör anses vara den primära. Med anledning av detta bör primärt anses vara en av de brottsbekämpande myndigheterna och därmed ligga under justitieutskottets beredningsområde och utgiftsområde 4. Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser regeringen att agera för att flyttas till justitieutskottets beredningsområde och utgiftsområde 4?
fr · H9111168 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1168 Fängelseplatser utomlands av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Situationen för kriminalvården är akut. Myndigheten har nedprioriterats och därmed både dragits med underskott och tvingats skjuta nödvändiga åtgärder som renoveringar och nybyggnationer . har brottsligheten och antalet som döms till påföljd ökat, vilket även förutsätts öka än mer . Den höga beläggningen äventyrar personalens säkerhet, ökar risken för incidenter mellan intagna och försämrar möjligheten för rehabilitering. Enligt myndighetens budgetunderlag beräknas det 2022 saknas 783 fasta platser i anstalt och 376 fasta platser i häkte, således över 1 000 platser. Denna brist täcks nu framför allt av tillfälliga platser och beredskapsplatser, men denna temporära lösning innebär både merkostnader för det offentliga och tär på kriminalvårdens anställda. Kriminalvården bedriver en kärnverksamhet för en rättsstat inom brottsbekämpningen. Verksamheten är essentiell, både gällande det rehabiliterande och det inkapaciterande. Det krävs att myndigheten kontinuerligt och långsiktigt får de resurser och befogenheter den behöver för att genomföra denna nödvändiga verksamhet. Den konservativa opinionens gemensamma budget utgjorde ett välbehövt led i detta. Lägg sedan till att svensk kriminalvård är dyrast i EU. Enligt Europeiska rådets senaste straffrättsliga statistik kostar det snitt per fånge och dygn i svenskt fängelse medan motsvarande siffra i länder som , och ligger per fånge och dygn. är i en situation där en allt större del av fängelsepopulationen utgörs av utländska medborgare. För att kunna genomföra framtida kostnadsbesparingar och delvis avhjälpa den överbeläggning som finns för svensk kriminalvård bör möjligheterna att hyra fängelseplatser i andra länder utredas. Dessa ska delvis kunna användas för livstidsdömda, långtidsdömda eller utländska medborgare där det inte är möjligt att placera dem i ett fängelse i deras hemland för att hålla nere kostnaderna, men även för att hantera tillfällig överbeläggning. Genom att säkerställa att det finns etablerade möjligheter att på kort sikt hyra platser i andra länder finns möjligheten att parera tillfälliga toppar med överbeläggning i svenska fängelser, även när kapaciteten i den svenska kriminalvården är tillfredsställande i omfattning. Denna fråga aktualiseras av att gått på plats ett sådant avtal med tredjeland, varför bör se över förutsättningarna för att själva lyckas med någonting motsvarande. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser regeringen att agera för att utreda frågan om att hyra anstaltsplatser utomlands?
fr · H9111169 · 2022-02-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1169 Kriminellas tillgångar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Frågan om hur rättsväsendet ska kunna komma över kriminella personers och grupperingars tillgångar tilltar i samband med att gängkriminaliteten förblir ett utbrett samhällsproblem. rapporterade om Kronofogdens önskan att polisen ska kunna utmäta kriminellas tillgångar utan att myndigheten själv är med på plats – ett förslag som i reportaget fick gehör från . I skrev undertecknad tillsammans med de rättspolitiska talespersonerna för , en debattartikel. I denna föreslog vi bland annat förbättrade möjligheter att förverka grovt kriminellas tillgångar. Förslaget syftar till att enklare komma åt tillgångar som gängkriminella tillskansat sig olagligt. Mot bakgrund av detta önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att komma åt gängkriminellas tillgångar?