ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111639 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1639 Förutsättningarna för att upphäva medborgarskap av (SD) till Statsrådet (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Bland dem som häktades efter korankravallerna var många utländska medborgare och bör därför utvisas ifall de döms för brott. Det finns dock även samhällsfarliga individer som, mot bakgrund av vår slappa migrationspolitik, kunnat erhålla medborgarskap – nästan i ett flingpaket. När dessa aktörer begår terrorliknande brott i menar vi att vi åtminstone borde se över förutsättningarna för att utvisa dem. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att utreda möjligheten att upphäva medborgarskap?
fr · H9111640 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1640 Utvisning av utländska brottslingar av (SD) till Statsrådet (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Bland dem som häktades efter korankravallerna var många utländska medborgare och bör därför utvisas ifall de döms för brott. Tyvärr sker det alldeles för sällan , och även om regeringen nu föreslår vissa förbättringar rörande utvisningar i sin proposition Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk (prop. 2021/22:224) är det inte tillräckligt. Exempelvis behålls avvägningen mellan brottets allvar och brottslingens anknytning till . Enligt oss ska en person som begår allvarliga brott utvisas utan beaktande av om denne lärt sig språket eller har ett arbete. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet följande: Anser statsrådet att alla utländska medborgare som begår grova brott ska utvisas, och avser statsrådet och regeringen att vidta några andra åtgärder på temat utöver den proposition som behandlas?
fr · H9111642 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1642 Priserna på elenergi av (M) till Statsrådet (S) Priserna på elenergi har varit höga, speciellt inom prisområdena 3 och 4. De är så höga att regeringen betalar ut ett specifikt stöd till högkonsumenterna av el. går ansvarigt statsråd ut i medier och uppger att orsaken till de höga priserna är anfallskrig mot . Det är ett krig som startade medan priserna på el var höga långt . Prisökningarna skulle enligt en rapport från forskningsorganisationen till stor del vara orsakade av att den planerbara kärnkraften minskat i genom politiska beslut, som energiskatten som höjdes 2015. Enligt forskningsorganisationen skulle priserna varit 30–lägre om kärnreaktorer inte lagts ned och alla andra faktorer varit lika. Man hävdar att politiska beslut ligger bakom den dåliga lönsamheten och därmed nedläggning av reaktorer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Står statsrådet fast vid sin analys att det var krig mot som orsakade årets prischock på elenergi?
fr · H9111643 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1643 Säker djursjukvård i hela av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Djurskyddsfrågor är ett oerhört viktigt område. Vi vet att det är ett brett område där det finns flera olika frågor som vi behöver bearbeta och förändra för att djuren ska ha det så bra som möjligt. Vi har ett djurskydd som är bland världens bästa. Detta ska vi vara stolta över. Men det innebär inte att vi kan luta oss tillbaka och slappna av. Vi i ska se till att djur slipper onödigt lidande, och vi människor ska ta vårt ansvar och skydda djuren från risker att fara illa. Att djuren ska ha det bra förutsätter tydlig och ansvarsfull lagstiftning och regelverk där skydd och förebyggande insatser regleras. bemöts dock enskilda djurägare olika beroende på var i landet de bor eller är verksamma. En av genomförd kontroll kan få ett annorlunda utfall i norr än den får i söder. En dräktig hund får rätt vård i men inte i på grund av den stora veterinärbrist som råder. Det är ett problem, och där har vi inte tillräckliga insatser. Det har visat sig att regeringens insatser för att motverka veterinär- och djursjukskötarbristen inte är tillräckliga, och än en gång går vi mot en kristid vad beträffar djursjukvården. Jag pratar om sommarhalvåret, då djurs välmående inte kan säkras på grund av personalbrist. Detta har regeringen vetat om länge och åtskilliga gånger fått kritik för men helt uppenbart struntat i. Med hänvisning till ovanstående vill jag härmed ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet verka så att djurägare kan känna sig trygga med att få säker och likvärdig djursjukvård, var man än bor i landet?
fr · H9111644 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1644 Oberoende granskning av insatserna vid kravallerna av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Efter kravallerna i flera svenska städer har det framkommit uppgifter i medier om att polisen haft information redan innan om att det skulle kunna bli stökigt. vill att regeringen tillsätter en oberoende för att gå till botten med vad det är som hänt och vilken information som faktiskt har funnits. Det handlar om hur polisen har arbetat och hur regeringen gett polisen resurser. En sådan kommission bör bland annat granska vilken underrättelseinformation polisen egentligen hade som eventuellt hade kunnat förebygga våld och skador som uppstod. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att gå till botten med hur kravaller, likt de under påsken, hade kunnat förebyggas?
fr · H9111645 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1645 Hundsmugglingens utbredning av Kopparklint (M) till Finansminister (S) Insmugglade hundvalpar är ett stort problem som har varit och är på tapeten. En del smugglare blir stoppade av vid medan andra slipper undan och finner andra vägar in i . Vilka blir lidande i detta? Jo, djuren. Gång på gång har vi fått rapporter om hundsmuggling, inte minst under pandemin när alla ville skaffa hund. När inte alla uppfödare hann med uppstod marknaden för insmugglade hundar, där man försökte tillgodose behoven hos köpare. Detta har inneburit att en organiserad brottslighet kring hunduppfödning har vuxit fram och etablerats även här i . Hundvalpar föds upp i fabriker där tikarna tvingas para sig för valpning. Man tar valparna från tiken så att de går miste om anknytningen, och man har inte koll på om valparna mår bra. Sjukdomar och parasiter förekommer. Rabies, som vi varit förskonade från i , är inte ovanligt. Valparna säljs sedan avsevärt billigare med falska papper och falska identiteter. Det är viktigt att stärker de lagar som är till för att skydda djur och att vi värderar djur högt. Djur kan ju inte yttra sig mer än att exempelvis gnälla eller skrika till när någon är elak mot dem. Valpar som är i dåligt skick kan inte ens göra det. behöver förstärkas med tulltjänstemän för att kunna ta fast de brottslingar som ingår i ett kriminellt nätverk och för in djur i . Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stoppa den svarta marknaden med insmugglade hundvalpar?
fr · H9111646 · 2022-05-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1646 Företagsstöd mot cyberattacker av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett stort hot mot svenska företag är de växande problemen med cyberattacker, brottslighet som vuxit kraftigt . I orostider med pågående krig i vårt närområde är riskerna extra stora. Rapportering visar att säkerhetsrutinerna inte hinner med i utvecklingen eller i takt med krisers negativa påverkan. Den ökade digitaliseringen har lett till att antalet cyberattacker skjutit höjden. anger att cyberbrotten ökat explosionsartat senare år, och enligt polisen sågs en ökning 2020 jämfört med året innan och ett av tio handelsföretag har drabbats av utpressningsvirus. Annan rapportering anger att betalar mest i lösensummor i världen. Experter menar att det finns fog för företag att vara oroliga . svarade på en skriftlig fråga, 2021/22:236, om cyberattacker mot företag. I svaret togs upp att det finns ett nyinrättat nationellt cybersäkerhetscenter som ska stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot. De deltagande myndigheterna ska koordinera arbetet för att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter samt förmedla råd och stöd avseende hot, sårbarheter och risker. En övergripande struktur på området alltså. Detta räcker inte för drabbade företag som är under hård press med cyberhot och även annan brottslighet, stigande priser och problem som kriget i fört med sig. Det finns behov av att utveckla it-säkerheten för näringslivet. Det måste även skapas en enklare och snabbare form än för rapportering av cyberattacker och hackning för företag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), rapportering som gagnar företag. Incitament behövs och dessutom bättre stödfunktioner för verksamheter som blir utsatta. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser statsrådet att agera för att skapa ett lättillgängligt rapporteringssystem och stöd till företag som angrips av cyberattacker?
fr · H9111647 · 2022-05-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1647 Svenskt deltagande i mottagning i av (SD) till Utrikesminister (S) I samband med öppnandet av World Health Assembly (WHA) i höll representation i en mottagning dit allierade och partner till bjöds in. Bland andra deltog permanenta representant vid FN och andra internationella organisationer i . Även den svenska permanenta missionen i var inbjuden till mottagningen. Utrikesministern har ju sagt att ”regeringen stödjer att åter ska kunna delta som observatör i , Världshälsoförsamlingen, som gjorde 2009-2016” och att ”i , där WHO har sitt säte, har återkommande kontakter om WHO-frågor med representationskontor, och vi utbyter löpande information med andra länder som också stödjer deltagande i WHO:s arbete”. Det är ju viktigt att då delta på mottagningar av det slag som arrangerades av representation för att visa sitt stöd. Utifrån bilder från mottagningen undrar jag dock om representanter från den svenska permanenta missionen deltog. Jag vill därför fråga utrikesminister : Deltog representanter från den svenska permanenta missionen på mottagning i , och om inte, varför?
fr · H9111648 · 2022-05-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1648 Lustgasanvändning bland unga i Järva och av (S) till Socialminister (S) En god vän till mig berättade för mig att det i finns otroligt många lustgasbehållare i hyreshusens trapphus och soprum bland annat. En annan person i säger samma sak. Jag gör en snabb efterforskning: De båda har rätt. Det finns mängder med tömda behållare (och en del fulla), i princip överallt i papperskorgar och buskage, på gator och så vidare. Båda personerna är oroade för att ungdomars liv och hälsa riskeras. De har förstås båda rätt. Detta är ett smygande problem och långtifrån uppmärksammat. Lustgas är inte narkotikaklassat, och socialministern sa att ”regeringen bevakar frågan med ambitionen att säkerställa ett fortsatt högt skydd framförallt för barn och unga”. Allt fler använder lustgas i festsammanhang. Den säljs antingen i patroner till gräddsifoner för vispgrädde, eller i större tuber. Gasen som man andas in är då mer koncentrerad än inom vården, vilket kan orsaka tillfällig syrebrist. Att använda lustgas kan också skada nervsystemet, leda till inkontinensbesvär och i ovanliga fall orsaka risk för blodproppar i hjärnan eller i lungorna. I mer sällsynta fall har dödsfall förekommit. Sjukhusinläggningarna har ökat i snabb takt. har det aldrig varit över 10 sjukhusfall kopplat till lustgas – 2021 var siffran 50. Frågor till Giftinformationscentralen om lustgasanvändning har gått från färre än 10 , till 140 . I en artikel från 6–7/2022 varnar skribenterna för den ökade tillgången på lustgas och ”vid upprepad exponering (vanligen ) finns risk för påverkan av vitamin B12-nivån, med en symtombild med myeloneuropati och/eller benmärgspåverkan samt ibland även cerebrala symtom som kognitiv svikt och psykos.” På ren svenska betyder det att framför allt unga kan fara illa. Både statistik från sjukhusen och spåren av lustgasen på visar att det sker en stor ökning av användandet. Det behövs både folkbildning och reglering av inköp för privatpersoner av lustgas. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ avser ministern att ta både gällande information och gällande eventuell reglering för köp av lustgas?
fr · H9111649 · 2022-05-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1649 av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) , ambulans, polis och annan samhällsviktig verksamhet kommunicerar över (Radiokommunikation för enkel ledning). är ett tryggt och säkert kommunikationssystem men som dessvärre är ytterst utdaterat. Därför har det förts diskussion kring en ny generation av kommunikationssystem av motsvarande art – . Dagens system är begränsat till talmeddelanden varför poliser med flera ofta tvingas bruka privata mobiltelefoner för att kunna ta foton, skicka kartor, rörliga bilder etcetera till kollegor. handhas av det statliga bolaget , och man påstår sig där vara redo för att, efter i sammanhanget mindre investeringar, sjösätta . Det är en ordning som ligger väl i linje med vad som föreslogs i SOU:n Kommunikation för vår gemensamma säkerhet – Uppdrag om en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar (Ds 2017:7) som publicerades . Trots detta tvingas samhällsviktig verksamhet vänta på nästa generations kommunikationssystem då regeringen inte agerat. Dessutom har regeringen nu i stället hänskjutit till MSB med flera att se över ett helt nytt system i stället för att låta lansera sin uppdaterade version. Exakt hur politiken bör framskrida för att snabbt möjliggöra ett låter jag förbli osagt, men att frågan är av stor vikt är uppenbart. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kommer det sig att regeringen inte fått på plats, och vilka åtgärder kommer regeringen att vidta framöver för att skyndsamt förbättra kommunikationssystemet för samhällsviktig verksamhet?
fr · H9111650 · 2022-05-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1650 Nationella lärarlönelyftets framtid av (L) till Statsrådet (S) Att höja läraryrkets status är en förutsättning för att också säkra kompetensförsörjningen inom skolan. Lärarbristen är fortsatt ett stort problem och än mer allvarligt är att många lärare uppger att de överväger att lämna yrket i skolan, detta på grund av brister i arbetsmiljö som villkor. Staten kan, vid sidan av kommunerna som än så länge är huvudmän för skolan, göra mycket mer då resurserna ser olika ut. Det gäller även ambitionsnivån lokalt för skolfrågorna och därmed lärarnas situation. Det gäller allt ifrån den administrativa bördan till kompetenssatsningar – men också att fortsätta satsa på höjda lärarlöner. När nu regeringen dels trappar ned anslaget, dels gör om anslaget för att höja lärarlönerna till annat typ av stöd kan inte de pengar som är kvar användas till att fortsätta förbättra löneutvecklingen för lärarkåren. Min fråga till statsrådet blir följande: Avser statsrådet och regeringen att ändra fördelningsprinciperna så att Lärarlönelyftet blir kvar i sin nuvarande form?
fr · H9111651 · 2022-05-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1651 Utflyttning av trålgräns på prov av (M) till Statsrådet (S) ser mycket positivt på att regeringen äntligen har fattat beslut om att trålgränsen i ska flyttas ut. Det uppdrag som Havs- och vattenmyndigheten har fått lämnar dock flera frågetecken. Den uppmärksamme läsaren kan tolka uppdraget som att detta enkom handlar om ett rent vetenskapligt projekt rörande konsekvenser av en utflyttning av trålgränsen och som främst ska handla om datainsamling och slutredovisas . Det är en bild som förstärks av regeringens eget pressmeddelande från . Där står det bland annat: ”Syftet med försöket är att långsiktigt kunna klargöra orsakerna till de senaste årens negativa utveckling av strömming i Östersjöns kustområden och utvärdera effekterna på strömmingsbestånden när det gäller biomassa, bestånds- och populationsstruktur. Effekterna av fiskeriförvaltningsåtgärderna avseende fiskets påverkan behöver kunna särskiljas från andra påverkansfaktorer såsom miljö- och klimatfaktorer, påverkan av predation av exempelvis säl och skarv samt konkurrens med andra fiskarter.” välkomnar självfallet följeforskning av en utflyttad trålgräns men blir konfunderade över på vilket sätt regeringen i så fall avser att agera då det gäller proaktiva åtgärder såsom adaptiv förvaltning, begränsning av skarv- och sälpopulationer etcetera. Det är proaktiva åtgärder som är så välbehövliga för att rädda de hotade fiskebestånden och som kan ge ökad kunskap. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Är uppdraget till Havs- och vattenmyndigheten enkom att betrakta som ett vetenskapligt projekt för att samla data och studera själva utflyttningen av trålgränsen, eller möjliggör det även att proaktiva åtgärder kan vidtas under projektets gång?
fr · H9111652 · 2022-05-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1652 Teknikprogrammet och högskolebehörighet av (M) till Statsrådet (S) publicerade ingenjörer rapporten räkna eller räknas bort. Enligt en artikel i () visar rapporten bland annat att av de 7 750 elever som examinerades från gymnasiets teknikprogram saknade 2 860 behörighet till såväl högskoleingenjörs- som civilingenjörsutbildningarna. på det högskoleförberedande teknikprogrammet saknade alltså behörighet att bedriva studier till ingenjör trots att utbildningen är inriktad mot just den typen av högre eftergymnasiala studier. Skälet uppges vara att det inom en av inriktningarna inte erbjuds obligatoriska kurser i fysik och matematik på erforderlig nivå. Detta är orimligt. För den enskilda student som hade för avsikt att direkt fortsätta studera på högskola innebär det extra studier på Komvux eller tekniskt basår, vilket förlänger utbildningstiden, ökar på studieskulderna och påverkar antalet arbetsår. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska risken för oönskade felval på teknikprogrammet?
fr · H9111653 · 2022-05-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1653 Jämställda sponsringsregelverk av Per Åsling (C) till Finansminister (S) De som vill sponsra barn- och damidrott har sämre förutsättningar än de som vill sponsra herridrott. Sponsringsreglerna har länge varit ojämställda och damidrotten har särskilt missgynnats. har saknat en tydlig sponsringslagstiftning. I stället har ett lapptäcke av förlegade regler uppstått. beräknar värdet av sponsring bland annat utifrån hur många biljetter som sålts, eller om det står en skylt med företagets namn längs långsidan på planen. Saker som exponering på sociala medier räknas inte. Därför är det viktigt att vi får till en mer jämställd och jämlik sponsring. Alla idrottsföreningar är beroende av olika former av sponsring. Exempelvis kommer av intäkterna till damfotbollen från företag och näringslivet, och det finns ett stort intresse av att sponsra idrottsföreningar. ställde sig en majoritet i bakom initiativ att se över reglerna, med syftet att få fram ett mer rättvist system. Det aktuella lagstiftningsområdet är komplicerat och fyllt med prejudikat, och det är därför rimligt med en utredning som skapar långsiktiga och stabila förutsättningar för framtidens sponsring. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : När avser ministern att tillsätta en utredning för att skapa ett jämställt sponsringsregelverk?