frs · H9121713 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1713 av (C) Val av utbildningsort för barn i gränsområden har frågat mig hur jag vill säkra att barn i gränsregioner får bättre möjligheter att nyttja de möjligheter till utbildning som finns i deras närhet. Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen). Barn som anses bosatta i därför att de ska vara folkbokförda här i landet har skolplikt från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller (7 kap. 2 och 10 §§ skollagen). Skolplikten ska fullgöras i en skolform inom det svenska skolväsendet eller i någon av de särskilda utbildningsformer som avses i 24 kap. skollagen. Ett barn kan få fullgöra skolplikten på annat sätt om verksamheten är ett fullgott alternativ, om behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses och om det finns synnerliga skäl. Det är barnets hemkommun som bestämmer om barnet ska få fullgöra skolplikten på annat sätt (24 kap. 23 § skollagen). I förarbetena till bestämmelsen räknas det upp ett antal exempel på tänkbara grunder för ett sådant medgivande, t.ex. situationer då en elev flyttat till från något grannland men har mycket starka skäl för att gå kvar i det gamla landets skola under återstoden av terminen. Även situationer då eleven önskar vara från skolan på grund av resor eller en elev som deltar i en filminspelning kan enligt förarbeten tänkas utgöra synnerliga skäl (prop. 2009/10:165, s. 523–524). har genomfört en granskning om undantag från skolplikten. Inom ramen för granskningen har undersökt om regering och statliga myndigheter har säkerställt att det existerande regelverket när det gäller skollagens bestämmelser om bl.a. fullgörande av skolplikt på annat sätt och tillämpningen av det fungerar enligt lagstiftarens intentioner. övergripande slutsats är att skollagens bestämmelser i dessa delar inte tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner (Undantag från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn RIR 2019:37). lyfter också fram bl.a. att det i tillämpningen av bestämmelsen om fullgörande av skolplikten på annat sätt råder stor variation mellan olika huvudmän. Många huvudmän har enligt svårt att avgöra vad som är avsikten med bestämmelsen och därmed när den ska tillämpas. Som lyfter fram i sin rapport härstammar de aktuella bestämmelserna, som beslutades , från äldre lagstiftning även om vissa justeringar har gjorts. Det finns skäl att anta att familjer i numera är betydligt mer rörliga än tidigare och att bestämmelserna bl.a. av den anledningen kan behöva ses över utifrån nu rådande förhållanden. Det kan därför finnas behov av att se över de aktuella bestämmelserna för att tydliggöra syftet med dem. Regeringen har i sin skrivelse till med anledning av angett att den kommer att ta med sig frågan i det fortsatta arbetet (regeringens skrivelse 2019/20:162 om undantag från skolplikten - regler, tillämpning och tillsyn). har också tillkännagett för regeringen att regeringen ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten (bet. 2020/21:UbU3, rskr. 2020/21:14). Regeringen har meddelat att regeringen avser att påbörja en analys av rekommendationer (skr. 2021/22:75). Regeringen arbetar vidare med frågan om att fullgöra skolplikten på annat sätt och kan komma att agera utifrån de behov som eventuellt identifieras.