ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911994 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:994 Bensin- och dieselskatterna av (M) till Finansminister (S) är ett av de länder inom EU som har de högsta skatterna på bensin och diesel. är ett stort och glesbefolkat land där vägtrafiken är helt nödvändig om ska fungera. Att då har högre skatter på bensin och diesel än andra länder i EU gör att vi äventyrar både svenska jobb och företag. Åkerinäringen drabbas nu av helt orimliga priser på diesel och riskerar att bli utkonkurrerade av utländska åkerier som har med sig billigare diesel i lasten för att slippa tanka i . Lantbruket och vår livsmedelsproduktion drabbas hårt av dessa dieselskatter, och lantbruket har redan en svår konkurrenssituation på grund av en omfattande svensk byråkrati och ett dyrt regelverk. De höga svenska bränsleskatterna är en av huvudorsakerna till de nu höga bensin- och dieselpriserna, men avgör själv vilken nivå på skatter vi vill ha utan inblandning från EU. Den möjligheten måste vi nu använda oss av och sänka bensin- och dieselskatterna kraftfullt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ avser ministern nu att ta för att minska skatterna på bensin och diesel?
fr · H911995 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:995 Lärares digitala kompetens av (M) till Utbildningsminister (S) Pandemin har, om än den hårda vägen, lärt oss i rekordfart att mycket kan ställas om till att genomföras digitalt. Elevernas närvaro har på vissa håll ökat då de kunnat ta del av studierna via nätet även med lättare symtom på förkylning med mera. Denna digitala närvaro kan användas under rätt förutsättningar. Däremot vittnar studenter runt om i landet om att studierna blivit lidande på grund av lärarnas bristande kompetens i digitala plattformar och hjälpmedel. Det är något som riskerar hela arbetet. Med lärare som inte kan hantera digitala studier spelar det ingen roll hur motiverade och närvarande eleverna är. Detta är ett akut problem som glappet måste försvinna för framtiden. Detta för en mer flexibel undervisning. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : I vilken mån avser ministern att verka för att lärare runt om i landet ges kompetensutbildning i digitala plattformar och undervisning över nätet för att kunna erbjuda en högre kvalitet på undervisningen för eleverna?
fr · H911996 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:996 Tvångstestning vid utvisning av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det växande skuggsamhället i aktualiserades på nytt när det framgick att över 10 000 personer med utvisningsbeslut avvikit och blivit efterlysta av polisen bara . Detta är direkt oroväckande eftersom det i sig rör sig om potentiella säkerhetshot som befinner sig illegalt i vårt land. Problematiken stannar dock inte där; även i ärenden där myndigheterna har koll på den berörda individen är det långt ifrån alltid utvisningen blir av. Det är ofta en konsekvens av samarbetssvårigheter med individens hemland. Under pandemin har denna möjlighet för andra stater att försvåra utvisningen från av deras egna medborgare ökat. Exempelvis menade tidigt att de, mot bakgrund av smittspridningsrisken, inte kunde ta emot sina egna medborgare. har ett flertal personer som skulle utvisas, inte minst afghaner, undgått utvisning genom att vägra genomföra ett covidtest. har svenska myndigheter inte kunnat tvinga dem att genomföra detta test. Information om den ordningen har sedan spridit sig till andra i samma situation och resulterat i något av ett dödläge. uppfattade denna problematik och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att polisen bör kunna tvångstesta personer för covid-19 efter utvisningsbeslut. Det är en möjlighet som polisen efterfrågat, men trots detta har regeringen inte gått till mötes . Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att följa tillkännagivande och ge polisen möjligheten att tvångstesta personer för covid-19 efter utvisningsbeslut?
fr · H911997 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:997 Personalbrist inom barn- och ungdomspsykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Den psykiska ohälsan bland barn och unga har tilltagit i . Denna dystra trend har gått att urskilja i allt från ångest bland tjejer till självmordsfrekvensen bland killar. Trots denna utveckling har allt fler brister uppdagats inom de delar av det offentliga som syftar till att stötta barn och unga som lider av psykiska ohälsa. rapporterades att endast en region (då landsting) klarade av att erbjuda alla ungdomar hjälp inom vårdgarantins gränser. [i] har besöken till barn- och ungdomspsykiatrin (bup) fortsatt att öka och steg . Detta som kapaciteten förvisso ökade men inte i takt med det ökande vårdbehovet. Situationen har med andra ord varit känd men utan att regeringen lyckats åtgärda problemet. är det endast hälften av de unga som söker hjälp hos bup som får hjälp inom vårdgarantin. [iii] kommer det varningar om att det saknas hundratals anställda inom bup och att personalbrist råder i nästan hela landet. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. unga förtjänar bättre. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att komma till bukt med personalbristen inom barn- och ungdomspsykiatrin?
fr · H911998 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:998 Vårdgarantin inom barn och ungdomspsykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Den psykiska ohälsan bland barn och unga har tilltagit i . Denna dystra trend har gått att urskilja i allt från ångest bland tjejer till självmordsfrekvensen bland killar. Trots denna utveckling har allt fler brister uppdagats inom de delar av det offentliga som syftar till att stötta barn och unga som lider av psykiska ohälsa. rapporterades att endast en region (då landsting) klarade av att erbjuda alla ungdomar hjälp inom vårdgarantins gränser. [i] har besöken till barn- och ungdomspsykiatrin (bup) fortsatt att öka och steg . Detta som kapaciteten förvisso ökade men inte i takt med det ökande vårdbehovet. Situationen har med andra ord varit känd men utan att regeringen lyckats åtgärda problemet. är det endast hälften av de unga som söker hjälp hos bup som får hjälp inom vårdgarantin. [iii] kommer det varningar om att det saknas hundratals anställda inom bup och att personalbrist råder i nästan hela landet. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. unga förtjänar bättre. Med anledning av det ovanstående önskar jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkra att barn- och ungdomspsykiatrin kan leva upp till sin vårdgaranti?
fr · H911999 · 2022-02-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:999 Köerna inom barn- och ungdomspsykiatrin av (SD) till Socialminister (S) Köerna har länge varit långa inom barn- och ungdomspsykiatrin. Att få rätt hjälp vid psykisk ohälsa är fundamentalt för ett barns utveckling och bör prioriteras högt i arbetet med en högkvalitativ sjukvård. Psykiska svårigheter kan i många fall bero på en psykiatrisk diagnos, där rätt verktyg behövs för möjligheten att hantera svårigheterna. Detta kan vara avgörande för exempelvis skolresultat, social utveckling och meningsfulla fritidsaktiviteter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin?
frs · H9121000 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1000 av (KD) Situationen för religiösa minoriteter i har frågat mig om jag och regeringen avser att i samband med den utrikespolitiska deklarationen lyfta fram de ökade förföljelserna av kristna och andra religiösa minoriteter för att på så sätt utöva påtryckningar mot och andra berörda länder att tillämpa artikel 2 och 18 i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. För regeringen är mänskliga rättigheter inklusive åtnjutande av mänskliga rättigheter för personer som tillhör religiösa minoriteter i alla länder en fråga av mycket hög prioritet. Regeringen följer de utmaningar som finns gällande de mänskliga rättigheterna i , inklusive åtnjutande av mänskliga rättigheter för personer som tillhör religiösa minoriteter. Vi tar regelbundet upp dessa frågor i våra kontakter med den indiska regeringen och kommer att fortsätta uppmärksamma vikten av respekt för mänskliga rättigheter, inklusive religions- och övertygelsefrihet. Vi har också verkat för att mänskliga rättigheter tas upp i sammanhang och jag kan konstatera att EU kunde återuppta MR-dialogen med .
frs · H9121001 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1001 av (S) Information till ungdomar om mönstring till värnplikten har frågat mig om jag avser att verka för att utveckla informationen till ungdomar om mönstringen för att stärka möjligheterna till en bred rekrytering av kvinnor och män till värnplikten. Att informera om totalförsvarets och pliktens innebörd inför mönstringen är viktiga uppgifter för flera av myndigheterna inom försvarsområdet. Regeringen gav i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) uttryck för vikten av att Försvarsmakten bedriver ett systematiskt utvecklingsarbete för att vara en jämställd och jämlik organisation. Detta ska myndigheten uppnå genom att arbeta med information och kommunikation samt genom att identifiera och ta bort eventuella hinder för bland annat kvinnor att söka till och ta anställning vid Försvarsmakten. För att tillgodose detta har Försvarsmakten till exempel riktade kommunikationsinsatser bestående av bland annat skolinformatörer som besöker lärare, yrkesvägledare och elever på högstadie- och gymnasieskolor och informerar om det militära försvarets roll i totalförsvaret. Försvarsmakten anordnar och deltar också i många evenemang och uppvisningar . Det är ett sätt att visa upp organisationen och verksamheten. En annan viktig del är myndigheternas samarbete med de frivilliga försvarsorganisationerna som exempelvis Frivilliga radioorganisationen, och . Vidare har Totalförsvarets plikt- och prövningsverk ett informationsuppdrag innebärande att inför och vid mönstring informera om vad skyldigheten att mönstra och genomföra värnplikt innebär. Myndigheten ser kontinuerligt över denna information och dess innehåll. Jag ser inte behov av att vidta ytterligare åtgärder, utan har förtroende för myndigheternas fortsatta målinriktade arbete i frågan.
frs · H9121002 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1002 av (V) Företagsstöd vid höjda drivmedelspriser har frågat näringsministern hur stöden till små företag för att hantera de ökade drivmedelspriserna ser ut, och om ministern har planerat ytterligare insatser. Frågan har överlämnats till mig. Jag har förståelse för att ökade drivmedelspriser påverkar vardagen mer för vissa grupper, och vissa delar av landet. Vissa branscher påverkas också mer än andra. är det ett faktum att vi behöver ställa om för att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn. Denna omställning måste ske på ett sätt så att hela kan vara med på den, även de som är beroende av bilen. Näringslivet ska ges goda förutsättningar att stärka konkurrenskraften och bidra till omställningen till hållbar utveckling. Förutsättningarna varierar dock mellan olika delar av landet, och därför behöver insatserna ha ett territoriellt perspektiv. Transportbidraget är ett viktigt instrument för att kompensera företag för långa avstånd till kunder och marknader. Bidraget kan beviljas till företag i , , och för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor samt stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. utbetalades i transportbidrag. Dessutom beviljades 2021 olika typer av företagsstöd om totalt . Det handlar om investeringsstöd och främjandestöd, som har till syfte att på olika sätt fungera katalyserande och bidra till genomförandet av strategiska företagssatsningar för en hållbar utveckling och stärkt konkurrenskraft. Regeringen utvecklar kontinuerligt arbetet med att skapa bättre förutsättningar för ett mångsidigt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv med god förmåga till förnyelse i hela landet.
frs · H9121003 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1003 av (L) Åtgärder med anledning av propaganda mot har frågat mig vad jag och regeringen gör för att motverka propaganda mot arbete och för att skydda socialsekreterare. Det pågår just nu en omfattande ryktesspridning i olika sociala medier – både i och utomlands – där påstås kidnappa, fängsla och sexuellt exploatera muslimska barn. Ryktesspridningen är ett angrepp på svensk rättsstat, myndigheter och grunden för demokratin. Det är helt oacceptabelt att den som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Alla sådana former av brott utgör ett angrepp mot hela vårt samhälle och måste bekämpas. Regeringen tog emot betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner, där utredningen bland annat föreslår att det ska införas nya brott för den som angriper vissa utövare av samhällsnyttiga funktioner – till exempel personal inom . Genom de föreslagna bestämmelserna kommer personal inom att få motsvarande förstärkta straffrättsliga skydd som till exempel poliser har genom straffbestämmelserna om våld eller hot samt förgripelse mot tjänsteman. Utredningens förslag kommer att remitteras. Regeringen avser även att göra en översyn vad gäller otillåten påverkan mot offentliga tjänstemän. Därutöver bereds betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag. Det kan även nämnas att har vidtagit flera olika åtgärder för att nå ut med korrekt information. Till exempel har myndigheten på sin webbplats sammanställt information och samlade länkar till material som rör område, både på svenska och flera andra språk, samt även lagt ut svar på frågor om lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Regeringen följer frågan noggrant.
frs · H9121004 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1004 av Ciczie Weidby (V) Förändrad strejkrätt och gula fackföreningar Ciczie Weidby har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning som dels utreder gula fackföreningar och rättsverkningarna av deras kollektivavtal, dels analyserar behovet av lagändringar i syfte att undvika en utveckling som skulle försvaga parternas ställning på svensk arbetsmarknad. Möjligheten för arbetsmarknadens parter att vidta stridsåtgärder är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad och en grundläggande del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är också en rättighet som följer av regeringsformen och flera internationella åtaganden. När det gäller riskerna för att arbetsgivarkontrollerade arbetstagarorganisationer, s.k. gula fackföreningar, etablerar sig på svensk arbetsmarknad vill jag understryka att ett grundläggande krav i medbestämmandelagen är att en arbetstagarorganisation ska tillvarata arbetstagarnas intressen i förhållandet till arbetsgivaren. Det kan därför ifrågasättas om en organisation som har bildats eller som kontrolleras av en arbetsgivare är en arbetstagarorganisation i medbestämmandelagens mening. En arbetstagarorganisation som inte uppfyller medbestämmandelagens lagkrav kan i sin tur inte ingå ett kollektivavtal. Regeringen följer utvecklingen på området noggrant.
frs · H9121005 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1005 av (SD) EU och yttrandefriheten har frågat kulturministern om hon avser att vidta några åtgärder för att den nya EU-lagen inte ska inskränka yttrandefriheten, som är en av våra grundlagar, och hur dessa åtgärder i så fall ser ut. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De senaste årtiondenas digitala utveckling har inneburit att stora digitala internetplattformar med användargenererat innehåll har blivit viktiga förmedlare av det fria ordet. Detta är en i grunden positiv utveckling och ger nya förutsättningar för den fria åsiktsbildningen, men utvecklingen har också medfört utmaningar bland annat när det gäller spridningen av olagligt material på internet. Regeringen har därför välkomnat att förslaget till Act (DSA) ställer upp harmoniserade regler för förmedlingstjänsterna, och anser att de bör ta ett större ansvar för hanteringen av uppenbart olagligt innehåll. behöver regelverket vara balanserat och säkerställa respekten för mänskliga rättigheter, inklusive yttrande- och informationsfriheten. Som ett led i att uppnå ett balanserat regelverk har regeringen bedrivit ett aktivt förhandlingsarbete för att åtgärder som vidtas av förmedlingstjänster efter anmälan ska omfatta enbart uppenbart olagligt innehåll och att förordningen förblir en förfarandereglering som inte innehåller materiella skyldigheter att ta bort innehåll. Regeringens ansträngningar har bland annat resulterat i att det i de förslag som utgör grund för rådets pågående förhandlingar med tydligt anger att anmälningar som förmedlingstjänster hanterar enligt förordningen ska vara sådana att det, utan någon ingående juridisk analys, är klart att innehållet är olagligt och att det eventuella beslutet att ta bort eller förhindra åtkomst till innehållet är förenligt med yttrande- och informationsfriheten. Därigenom minimeras risken för överborttagning. Regeringen kommer även fortsättningsvis att bevaka att DSA blir en verkningsfull förordning som leder till tydligare regler för förmedlingstjänster som yttrandefriheten inte äventyras.
frs · H9121006 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1006 av (SD) svar på brev har frågat mig om jag i ett svar till min ryske kollega kommer att klargöra att de säkerhetspolitiska åtgärder som väljer eller inte väljer att vidta är en fråga för utan inblandning och att , i enlighet med riskdagens beslut, kommer att införa en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje. Brevet från utrikesminister har besvarats genom ett gemensamt brev från EU:s Höge representant å vägnar av utrikesministrarna i alla tjugosju medlemsstater. Vår enighet skickar ett tydligt budskap. Svaret är klart och principfast. Vi är inom EU överens om att värna de principer som ligger till grund för den europeiska säkerhetsordningen. Dessa principer, inklusive varje stats rätt att göra egna säkerhetspolitiska val, grundar sig på folkrätten inklusive och utgör en helhet som vi tillsammans kommit överens om inom . Om dessa respekteras så stärks vår gemensamma säkerhet. En samordning har även skett mellan EU och Nato. Det är mycket värdefullt med transatlantisk enighet och samstämmighet i detta läge. Det utgör en styrka i dialogen med . I mitt svar på interpellation 2021/22:109 av , redogjorde jag för regeringens hållning i frågor rörande en så kallad Nato-option. Regeringens hållning ligger fast.
frs · H9121007 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1007 av (L) Återcentraliseringen av statliga myndigheter har frågat mig vad jag och regeringen ämnar göra för att stoppa statliga myndigheters försök till återcentralisering och i stället öka, men framför allt säkerställa, en fortsatt stark statlig närvaro i hela landet. Att regeringen delegerar beslut i arbetsgivarfrågor och rörande den interna organisationen till de statliga myndigheterna främjar en effektiv statsförvaltning. En utgångspunkt för regeringen är att myndigheternas beslut sammantaget inte ska leda till en centralisering av statlig närvaro. En fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. Därför är det viktigt för regeringen att kontinuerligt följa utvecklingen vad gäller statlig närvaro i hela landet. Mot den bakgrunden har länsstyrelserna i regleringsbreven fått i uppdrag av regeringen att redovisa den statliga servicen och närvaron i länen. Den senaste redovisningen av detta uppdrag inkom . Av redovisningen framgår bl.a. att andel av de statligt sysselsatta har minskat –2019. har antalet statligt sysselsatta ökat i . Regeringen har också genomfört flera åtgärder för att stärka och säkerställa den statliga närvaron i landet såsom ett flertal omlokaliseringar, en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering och strategisk placering av nya myndigheter och verksamheter. kommer antalet polisanställda bli fler, Kriminalvårdens kapacitet utökas och flera militära förband att återetableras, bl.a. A9 i . Det pågår även en kraftig förstärkning av det statliga servicekontorsnätet med över 30 nya kontor, däribland ett i . Frågeställaren hänvisar även till uppgifter från radio avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Det finns ett internt inriktningsbeslut inom MSB som innebär att om en anställd kan placeras i eller ska rekrytering till prövas i första hand. Det har inte skett någon större förändring av det totala antalet anställda som myndigheten har i respektive . Antalet anställda är fortfarande ca 100 fler i än i . MSB har även ett par hundra medarbetare vid utbildningsanläggningarna i Revinge utanför respektive på i kommun. Regeringen har vidare fattat beslut om att inrätta Myndigheten för psykologiskt försvar, vars verksamhet är lokaliserad till och , med som säte för myndighetens ledning. De tjänster som tillsatts i har utgjorts av nyrekryteringar. Regeringen är fast besluten om att fortsätta arbetet med att stärka den statliga närvaron i hela landet. Det är viktigt att de statliga myndigheterna bedriver sin verksamhet effektivt på ett sätt som också stödjer regeringens inriktning mot en statlig närvaro i hela landet och regeringen kommer fortsätta att följa utvecklingen.
frs · H9121008 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1008 av (M) och har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att en sådan granskning av säkerhetsskyddsarbetet som avses i betänkandet om 2021 års redogörelse för bolag med statligt ägande genomförs av . Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen (2005:551) och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa samt i linje med bolagsordningen och det uppdrag som beslutat. Enligt statens ägarpolicy ska bolag med statligt ägande analysera om de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet och därmed omfattas av säkerhetsskyddslagen (2018:585). Jag har fullt förtroende för att ordförande och styrelse hanterar detta på ett professionellt och korrekt sätt.
frs · H9121009 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1009 av (SD) Avvecklingen av kopparnätet på landsbygder har frågat mig om jag anser att situationen för människor och företag ute i landsbygder till följd av Telias snabba avveckling av kopparnätet är tillfredställande eller om regeringen kommer att vidta åtgärder för att bromsa avvecklingen av kopparnätet till dess att annan datainfrastruktur byggts ut. Eftersom kopparnätet ägs av () är det bolaget som avgör vilka delar av nätet som ska avvecklas. Det är styrelsen och ledningen för som inom ramen för bestämmelserna i aktiebolagslagen (2005:551) ansvarar för och sköter bolagets verksamhet vilket inkluderar driften av kopparnätet. Som en av flera aktieägare i kan den svenska staten inte påverka Telias erbjudande av nättjänster eller utöva ett inflytande som står i strid med det aktiebolagsrättsliga vinstintresset. Regeringens mål är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Målet följs kontinuerligt upp och () har i uppdrag att kartlägga tillgången till infrastruktur och tjänster för elektronisk kommunikation. Enligt kartläggningen hade under det året totalt av alla geografiska områden där man normalt befinner sig tillgång till mobila tjänster. Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska PTS se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång där inga marknadsmässiga lösningar finns. Detta gäller hela landet. Dessutom ska PTS, enligt sitt regleringsbrev , följa avvecklingen av kopparnätet. PTS ska även följa vilka ersättningslösningar som erbjuds i de fall elektroniska kommunikationstjänster har varit beroende av kopparnätet. Vid behov ska myndigheteten rapportera och föreslå åtgärder till regeringen.