ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111736 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1736 Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram och dess konsekvenser för jordbruket av (M) till Klimat- och miljöminister (S) När debatterade det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten hade vi ett digert kunskapsinhämtande bakom oss. De inspel vi fick från olika myndigheter visade också på att samsynen myndigheterna emellan hade brister och att en ökad politisk tydlighet krävs när det gäller hur vattenförvaltning bör vara organiserad. till jordbruket uppskattade vattenmyndigheterna i sitt åtgärdsprogram att kostnaderna för övergödningsåtgärder kommer att uppgå till för nästa period, varav drygt en tredjedel ska betalas av lantbrukarna och resterande finansieras via ersättningssystemen. Detta menar vi i är en alldeles för hög kostnad att belägga jordbruket med, och vi befarar att det kommer att få stora konsekvenser för lantbruksföretagarna. I ett pressmeddelande , som publicerades efter det att regeringen hade fastställt ovannämnda åtgärdsprogram, uttrycker statsrådet kryptiskt att ”regeringen vill uppmärksamma behovet av en tryggad livsmedels- och råvaruförsörjning”. Detta måste förklaras. För självklart kommer finansieringen och kravet på åtgärder att påverka lantbrukets konkurrenskraft och lönsamhet negativt, tvärtemot vad som står i livsmedelsstrategin. Vi moderater bedömer dessutom, liksom expertmyndigheten , att det finns en stor osäkerhet i beräkningarna. Regeringen har fastställt vattenmyndigheternas åtgärdsprogram för åren 2022–2027, trots de negativa konsekvenser som befaras för lantbruket. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vi ska ha en tryggad livsmedels- och råvaruförsörjning?
fr · H9111737 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1737 Systembolaget och utlandsbaserade aktörers e-handel av (KD) till Socialminister (S) meddelade Patent- och marknadsöverdomstolen i en dom att e-handelsföretaget får fortsätta att sälja sina produkter till svenska konsumenter via internet. Detta tillåts då företaget är baserat i . Bakgrunden till domen är att Systembolaget lämnade in en stämningsansökan mot Winefinder. I första instans, Patent- och , ansågs Winefinders verksamhet strida mot svensk alkohollagstiftning. Winefinder överklagade till Patent- och marknadsöverdomstolen, som har givit ett motsatt utslag. Systembolagets avdelningsdirektör för bolag och samhälle kommenterande avgörandet från Patent- och marknadsöverdomstolen i tidningen och sa då att det ”utmanar vår svenska modell och öppnar upp för en handel online som kan påverka folkhälsan i negativt”. Jag ser en uppenbar risk för att domen ger grönt ljus för fler utlandsbaserade aktörer att börja med försäljning av alkohol till svenska konsumenter. En sådan utveckling skulle urholka grunden i restriktiva alkoholpolitik – Systembolagets detaljhandelsmonopol. Detta är oroande då Systembolagets monopol är en bärande del i att den svenska restriktiva alkoholpolitiken är framgångsrik ur ett solidariskt perspektiv och ett folkhälsoperspektiv. Baserat på det ovanstående önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Delar ministern och regeringen min oro för att avgörandet från Patent- och marknadsöverdomstolen hotar grunden i restriktiva alkoholpolitik, och vilka åtgärder kommer ministern och regeringen i så fall att vidta för att säkerställa att även i fortsättningen kan ha en restriktiv och solidarisk alkoholpolitik?
fr · H9111738 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1738 Nationella läkemedelslistan av (C) till Socialminister (S) Införandet av den nationella läkemedelslistan pågår. I den riskanalys som gjorts har flera utmaningar identifierats. Ett av dessa är att den så kallade transformatorn som ligger under kommer att stängas. flyttar den automatiskt receptförskrivning från vårdens journalsystem till Nationella läkemedelslistan, så att förskrivarna kan fortsätta att arbeta som vanligt. Men enligt planerna ska den stängas av , trots att journalsystemen inte kommer att hinna ha en motsvarande funktion på plats. Att tekniskt låta transformatorn vara kvar är inget större problem. Men enligt lagen om nationell läkemedelslista, som kom 2018, finns en bortre tidsgräns för när transformatorn ska stängas av och regionernas journalsystem ska vara direkt anslutna. Den är satt till . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att ta initiativ till en lagändring som gör att detta datum kan flyttas fram till dess att alla regioner har en fungerande lösning?
fr · H9111739 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1739 Beprövad forskning om skolkö av (SD) till Statsrådet (S) om betänkandet Ökad likvärdighet mellan skolhuvudmän (2021/22:UbU32) sa skolminister följande: ”Det är också så att forskning visar att skolkön segregerar i samhället. Skolkön segregerar, för det är bara en viss samhällsklass som har tid att redan på BB ställa sina barn i kön. De som får barn tidigt och kanske gör en bostadsresa, de som har adopterade barn eller de som behöver byta ort har inte samma chans att välja skola som de andra. Det här vet alla. Beprövad forskning visar det.” (prot. 2021/22:125, s. 37) Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilken beprövad forskning hänvisar statsrådet till som belägger påståendet att det ”bara är en viss samhällsklass som har tid att redan på BB ställa sina barn i kön”?
fr · H9111740 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1740 Utlandssvenskars möjlighet att använda det nationella id-kortet av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Utfärdandet av pass till svenskar i är ett problem som bara växer, och allt fler svenskar som bor i vittnar om problematiken att få ett pass i rimlig tid. Det nuvarande passkaoset drabbar inte bara svenska medborgare boende i , än värre drabbas svenskar bosatta utomlands. För svenska medborgare bosatta utomlands är pass och id-kort inte endast användbara vid resor, utan de är nödvändiga för immigrationsstatusen och rätten att vara bosatt i det aktuella landet. Passet måste uppvisas när man söker jobb, när man söker sjukvård, uträttar bankärenden, söker bidrag, i kontakt med myndigheter och kommuner samt för att hyra eller köpa bostad. Utan pass eller id går det inte att leva ett normalt liv i utlandet. har nära och goda relationer till , och det är något vi måste värna. Många var oroliga för att EU-utträdet skulle krångla till det, men frågan är om inte verkligheten har blivit än värre för de drygt 10 000 svenskar som bor i . När våra grannländer och tillsammans med övriga EU/EEA-länders medborgare ges möjligheten att åka till och med respektive lands nationella id-kort är det förvånansvärt att svenska medborgare inte ges samma möjligheter. Att utöka möjligheten för utlandsbosatta svenskar att använda det nationella id-kortet skulle också underlätta för pressade svenska myndigheter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder och ge svenska medborgare samma förutsättningar att resa till och med det nationella id-kortet som många andra länder gör inom det europeiska samarbetet?
fr · H9111741 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1741 En snabbare bodelningsprocess av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) Många som gifter sig lever lyckliga tillsammans resten av livet, men det gäller inte alla. En del avslutar sitt äktenskap efter en . De flesta som går skilda vägar klarar också av att gemensamt lösa frågor om ägodelar och hur man ska samverka runt sina barn. För andra blir bodelningen en process av ilska, bråk, hämnd och förhalningar. Processen kan bli både lång och kostsam, även med hjälp av en bodelningsförrättare. En omedgörlig part kan förhala processen . Genom att ekonomin är låst i den gemensamma bostaden kan personen tvinga den andre att leva med svag ekonomi, utan möjlighet att skaffa nytt boende. Detta är något som drabbar både män och kvinnor, och det är oerhört allvarligt att detta tillåts fortgå i sju eller . Det kan uppstå en kamp som inte slutar förrän den ena har tröttat ut den andra eller totalt raserat ekonomin för den andra parten. har det hänt minimalt på området. Det som hände då var att lämnade över sin utredning till dåvarande regeringen. Han lämnade ett antal förslag på hur man kan förbättra lagstiftningen så att det inte går att förhala processen , men inget har hänt. Några enkla åtgärder som efterfrågas av familjerättsadvokater och bodelningsjurister är att man ska kunna döma ut vite om en part inte kommer på kallade möten, att man tidsätter när nya uppgifter kan lämnas och att när en bodelning är genomförd att den verkställs direkt så att det inte ska behövas betalningsföreläggande, handräckning eller stämning, Dessutom borde det finnas en bortre tidsgräns för hur länge en bodelning kan pågå. På lite behöver vi även se över fördelningen av processkostnaden och vilken rättshjälp som ska finnas för den som hamnar i en tidsödande process. Denna typ av frågor tenderar att hamna i skymundan trots att det drabbar många barn och vuxna. Det har inte skett några utredningar eller förslag på förändringar trots att det finns ett stort behov. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: När kommer ministern att påbörja arbetet med att se över regelverket runt bodelningar med målet att det inte ska gå att förhala processen ?
fr · H9111742 · 2022-06-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1742 Fri skyltning i valrörelsen av (KD) När valobservatörer är ute och granskar enskilda länder i regi tittar man bland annat på om valen är rättvisa och om alla partier oavsett storlek har möjlighet att få göra sin röst hörd. Detta är en bra princip, men tyvärr ser vi att allt fler kommuner i har börjat begränsa partiernas möjligheter att bedriva valrörelse. Denna begränsning sker på lite olika sätt. I en del kommuner tar man beslut om att det inte är tillåtet att sätta upp affischer på lyktstolpar. Ofta motiveras detta med att det ser stökigt ut och att man har en majoritet för att dessa platser inte ska användas. En annan alltmer vanlig begränsning är att man nekar partier att använda den kommunala marken och i stället styr affischeringen till ett fåtal platser. Även här motiveras det ofta med att det ser stökigt ut och att man har en majoritet för denna linje. I båda dessa fall finns ett antal demokratiska problem. Det första och kanske viktigaste problemet är att det är de partier som för tillfället sitter med i en beslutande församling som bestämmer förutsättningarna för en eller flera utmanare. Om det till exempel växer fram ett lokalt parti som önskar etablera sig har det ingen möjlighet att påverka dessa beslut, då det helt enkelt inte är med när beslutet tas. En annan invändning är att det finns stora ekonomiska skillnader mellan stora och små partier. Begränsar de större partierna de mindre partierna ifrån att kunna affischera på , regional eller statlig mark innebär det i praktiken att mindre partier inte får samma möjligheter som de större partierna att bedriva valrörelse. Skyltar är en billig reklammetod som ger mindre partier chansen att kompensera sämre ekonomi med mer ideella timmar. På den statliga marken är det som ansvarar för affischering, och de fattar ett generellt beslut där man får använda marken men i enlighet med de regler som polis och trafikverk sätter upp avseende trafiksäkerhet med mera. Detta är en princip som borde gälla för all offentlig mark. De partier som är registrerade och deltar i val bör ha möjlighet att affischera på lyktstolpar samt , regional och statlig mark i enlighet med de begränsningar som finns på grund av trafiksäkerhet eller annan skyddande reglering som hanteras av , eller polisen. Jag vill med anledning av ovanstående fråga kulturminister : Hur ser ministern på att allt fler kommuner begränsar möjligheten för nya eller mindre partier att delta i val på ett likvärdigt sätt, och avser ministern vidta några åtgärder på området?
fr · H9111743 · 2022-06-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1743 Avgiften för egenkontroll och tillsyn av fartyg av (KD) till Infrastrukturminister (S) När man besiktigar bilen kostar det cirka 500–, och det genomförs av en utförare som har personal och egna lokaler. När man ska ”besiktiga” en båt för turistverksamhet (”egenkontroll och tillsyn av fartyg som är 5–”) har det tidigare kostat , och besiktningen genomförs i form av egenkontroll, vilket innebär att Transportstyrelsen inte har några faktiska kostnader för själva kontrollen. Avgiften har höjts till , och kontrollen genomförs fortfarande av den enskilda företagaren i form av ett egenkontrollprogram. När man jämför denna egenkontroll med fordonsbesiktningen är det svårt att se att är en skälig kostnad för att en enskild företagare skickar in en blankett där man själv genomför en egenkontroll på den egna båten. Det är också konstigt att myndigheten kan höja priset från till . Det är en 20-procentig höjning av en avgift som redan torde vara orimligt hög med tanke på arbetsinsatsen. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Anser ministern att det är skäligt att båtar har en tio gånger så dyr besiktning som bilbesiktningen trots att Transportstyrelsen inte genomför något arbete med denna kontroll, och avser ministern vidta några åtgärder inom området?
fr · H9111744 · 2022-06-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1744 Afghaner som hamnar i limbo av (KD) till Statsrådet (S) Trots att regeringen bedriver en feministisk utrikespolitik nås vi nästan av rapporter om enskilda personer från som får utvisningsbeslut. finns det inga möjligheter att återvända till den islamistiska diktaturen i . Dessa personer hamnar därför i ett omöjligt läge. Vi ser också att flera av dessa personer som får utvisningsbeslut är homosexuella, hazarer, kvinnor eller kristna, vilka alla är grupper som i den islamistiska diktaturen i har väldigt svårt att leva på ett tryggt sätt. En del av dessa personer har redan befunnit sig länge i , och många av dem har utbildat sig till yrken som vi har brist på i . Ändå hamnar de i ett läge där man inte kan använda sig av den utbildning man har fått för att arbeta och stödja det land som gett dem en tillfällig . Lyssnar man till argumentation hör man att de anser att dessa personer ska anpassa sig till den islamistiska diktaturens normer och värderingar. Jag vill därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att vårt agerande gentemot dessa grupper, och då framför allt kvinnorna, lever upp till regeringens feministiska utrikespolitik, och avser statsrådet vidta några åtgärder utifrån sin ståndpunkt?
fr · H9111745 · 2022-06-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1745 Cykling mot enkelriktat av (MP) till Infrastrukturminister (S) Transportstyrelsen redovisade den första av två delrapporter rörande Uppdrag att analysera regelfrågor så att andelen som reser med cykel kan öka, enligt regeringsbeslut I2021/02731 och I2022/00409. I uppdraget ingick följande: ”Att analysera och lämna förslag till hur reglerna kring enkelriktad trafik på lämpligt sätt kan ändras för att möjliggöra cykeltrafik i båda riktningarna där det för motortrafik är enkelriktat. Utgångspunkten är att skyltningen ska vara trafiksäker och lätt för alla trafikanter att förstå.” Trots detta väljer Transportstyrelsen att inte genomföra uppdraget och skriver att de ”föreslår ingen ändring av reglerna om enkelriktad trafik utan anser att dagens regelverk är tillräckliga för att lösa den problematik som förekommer samt att det sannolikt inte påverkar andelen som reser med cykel”. Transportstyrelsen avslår i utredningen samtliga förslag till regeländringar. Det är anmärkningsvärt då de föreslagna reglerna syftar till att öka trafiksäkerheten och framkomligheten för cykel. Det finns också forskningsstöd för de föreslagna regeländringarna. Transportstyrelsen har till exempel avfärdat cykling mot enkelriktat med motiveringen att förslaget om cykling mot enkelriktad trafik strider mot internationella konventioner om vägtrafik som har valt att ställa sig bakom. finns det många exempel på hur länder runt om i , som har ställt sig bakom samma konventioner, tillåter cykling och tillämpar tilläggstavlor som undantar cykling från enkelriktat. Med anledning av detta är min fråga till infrastrukturminister : Tänker ministern vidta några åtgärder, och i så fall vilka, mot bakgrund av det som anförs ovan om att Transportstyrelsen inte lämnar förslag till hur reglerna för enkelriktad trafik på lämpligt sätt kan ändras för att möjliggöra cykeltrafik i båda riktningarna där det för motortrafik är enkelriktat?
fr · H9111746 · 2022-06-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1746 i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) hade jag besök av fredsaktivister från . är en av de kvinnorättsförsvarare som arbetar för afrocolombianernas rättigheter. Hon berättade om hur hon utsatts för flera mordförsök och om hur hon tillsammans med tusental människor är flyktingar i sitt eget land. Trots stora investeringar i en fredsprocess från omvärlden, och inte minst från , är nu situationen mycket instabil. Trots deklarationer, löften och internationellt engagemang kunde de tre besökarna berätta om fortsatt konflikt och fortsatta övergrepp speciellt i avlägsna områden långt bort från de stora städerna. Övergreppen sker inte minst mot kvinnor. har våldet mot colombianska aktivister fortsatt. mördades , läkare och aktivist när det gäller landrättsfrågor. Enligt organisationen har mer än 500 människorättsförsvarare mördats . Fredsprocessen är med andra ord i ett mycket kritiskt läge. Om det inte blir en politisk förändring kan landet dras in i en väpnad konflikt och fredsavtalet kollapsa. Det svenska engagemanget för fred och rättvisa har mycket handlat om kvinnornas rättigheter i konflikten. Tyvärr konstaterade en rapport att av de 122 genderspecifika åtgärder som fanns i fredsavtalet har genomförts. har ännu ingen nationell plan för genomförande av 1325. kunde även berätta att hon utsatts för sexuellt våld. Mycket tack vare svenskt enagemang finns det i fredsavtalet specifika mekanismer för att offer för sexuellt våld i konflikten ska kunna få rättvisa och för att stärka kvinnornas roll i fredsprocessen. har antagit ett nytt utvecklingssamarbete med som omfattar för åren 2021–2025. uppgick biståndet till till . Den beslutade att finansiera svenskt flyktingmottagande genom att minska biståndet i världen med totalt 9 miljarder. Biståndsministern har i intervjuer talat om att är ett av de områden där biståndet kan komma att minska. Biståndet till ska enligt regeringens instruktioner till Sida minska . Gästerna från vädjade till att inte minska biståndet. ”Trots fredsavtal ökar våldet. Utan fortsatt svenskt stöd kommer vi att få svårt arbeta vidare. Då kan vi inte längre hålla fast vid hoppet om fred och rättvisa.” Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att förmå den colombianska regeringen att stoppa våldet och övergrepp mot minoriteter, särskilt kvinnor som jobbar för mänskliga rättigheter?
fr · H9111747 · 2022-06-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:1747 Tvångsförflyttningar i av (S) till Statsrådet (S) avslog den israeliska högsta domstolen de framställningar som lämnats in av palestinska invånare i området Masafer Yatta i södra , som förklarade som ”skjutzon 918”. Domstolen gav grönt ljus för att tvångsförflytta över tusen personer i åtta samhällen. Dessa samhällen som får bistånd av , och vi har tillsammans med EU och andra medlemsländer stöttat dem med humanitärt bistånd genom . Samhällena är i omedelbar fara för massrivningar, och invånarna kommer att förlora sina hem samt jordbruks- och betesmark. Detta skulle vara den största tvångsförflyttningen – ett allvarligt brott mot internationell rätt, som kan lagföras som ett krigsbrott. Israeliska myndigheter har redan vidtagit åtgärder i Masafer Yatta som signalerar avsikten att driva ut invånarna från sina hem. Konsortiet har rapporterat en ökad militär närvaro och press på invånarna, och förstörelse av minst 27 strukturer inklusive 16 givarfinansierade strukturer och 12 hem. rev och beslagtog israeliska myndigheter ett rekordstort antal humanitära biståndsstrukturer som finansierats av EU och medlemsländerna. 140 bostäder, daghem, skolor etcetera. Som vanligt ignorerar de önskningar som EU ställer på kompensation. borde uppmana den israeliska regeringen att stoppa rivningarna i Masafer Yatta-området såväl som militära träningsövningar och andra metoder som syftar till att skrämma invånarna. har uppmärksammat det som pågår men det har tyvärr inte fått något utrymme i svensk press, public service eller i andra svenska radio- och tv-kanaler. apartheidpolitik har eskalerat i skydd av att tar all uppmärksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att diskutera med likasinnade EU-medlemsstater om tillgängliga rättsliga alternativ för att skydda det humanitära biståndet i från rivning och konfiskering?
fr · H9111748 · 2022-06-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1748 Kriminalitet i bostadsområden av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Att otryggheten är stor och har ökat senare mandatperioder i många bostadsområden till följd av kriminalitet är allmänt känt. Detta är oacceptabelt och måste åtgärdas på ett mer kraftfullt sätt än som sker. Vi i har på flera sätt agerat i frågan, genom åtskilliga förslag inom kriminalpolitiken. Vi agerar även inom bostadspolitiken, exempelvis genom den skriftliga frågan Vräkning på grund av kriminell verksamhet, 2021/22:1140, där jag ställde frågan om ministern kommer att lägga fram förslag till en bättre reglering av hyreslagen gällande grunderna för vräkning då en kontraktshavare utför kriminella handlingar. har även ställt den skriftliga frågan Förverkande av hyreskontrakt, 2021/22:273, med frågeställningen när ministern avser att tillse att reglering görs gällande förverkande av hyreskontrakt för kriminella och vilka kriterierna ska vara. Vi driver ett flertal förslag för trygghet, vilka återfinns i våra kommittémotioner, bland annat införande av nationell strategi för ökad trygghet. Åtgärder behövs på åtskilliga områden, exempelvis starkare åtgärder mot svarta hyreskontrakt, större mandat för och samverkan mellan myndigheter samt dessutom mer inriktad detaljplanering för ökad trygghet och motverkande av brottslighet. Även fastighetsbranschen föreslår en lång rad nödvändiga åtgärder för att motverka brottslighet på hyresmarknaden och i hyresbostäder – förslag som inte möts upp. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser ministern att ta ett helhetsgrepp för att motverka brottsligheten i bostadsområden, och vilka fler konkreta åtgärder än de som vidtagits avser ministern att sätta in?
fr · H9111749 · 2022-06-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1749 Sprinklersystem i av (M) till Infrastrukturminister (S) Avstängning av i sker ofta vid stillastående köer. Det är helt och hållet en säkerhetsfråga eftersom det saknas sprinkler i tunneln för att kunna hantera bränder. Man måste kunna säkerställa att det inte är för många fordon i tunneln . Detta ställer naturligtvis till problem för många delar av stadens trafik när tunneln är full och infarter stängs av, vilket leder till kaos på många ställen. När byggdes installerades aldrig sprinkler, vilket i sig är märkligt, men frågan är nu hur problemet löses. när vi får fler och fler elbilar på våra vägar är det än viktigare att kunna ha bra beredskap. Därför frågade jag infrastrukturminister vad ministern avser att göra för att förbättra trafiksituationen för de berörda kring och om det kommer att komma sprinkler på plats? Jag fick till svar att nu genomför utvärderingar av effekterna av de åtgärder som genomförts. utreder även möjligheterna att installera ett sprinklersystem i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur har arbetet gått med utvärderingen av effekterna av de åtgärder som genomförts och kommer ministern att verka för att det installeras ett sprinklersystem i ?