ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111672 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1672 Det skatterättsliga företrädaransvaret av (C) till Finansminister (S) Företrädaransvaret innebär att en företrädare för en juridisk person kan bli personligt ansvarig för betalning av den juridiska personens obetalda skatter och avgifter, om han eller hon inte har sett till att skatten eller avgiften betalats senast på förfallodagen. En förutsättning för att kunna påföras företrädaransvar är att företrädaren agerat uppsåtligt eller varit grovt oaktsam. Regelverket har starkt kritiserats, framför allt för att systemet är konkursdrivande, att det har tillämpats schablonmässigt och att det i praktiken inte görs någon bedömning om lagtextens krav på uppsåt eller grov oaktsamhet. De senaste årens omvälvande händelser med en pandemi och krig i vår närhet visar att den ekonomiska verklighet som en företagare har att förhålla sig till mycket snabbt kan förändras på ett sätt som ingen förväntat sig. Det torde stå klart för alla att det måste finnas ett utrymme för en företagare att vid oförutsedda händelser driva sitt företag vidare , med ambitionen att komma på fötter ekonomiskt . Detta utan att riskera att påläggas ett företrädaransvar. Efter två riksdagsinitiativ och hård kritik från såväl akademin som näringslivet tillsattes en utredning för att se över det skatterättsliga företrädaransvaret. Betänkandet SOU 2020:60 överlämnades till regeringen , men fortfarande har inget vidare hänt i frågan. Dagens regler utgör ett betydande avsteg från de aktiebolagsrättsliga ansvarsreglerna, och det finns ett stort behov av en förändring av regelsystemet. Min fråga till finansminister är därför: När och på vilket sätt kommer ministern och regeringen att agera utifrån de förslag som finns i betänkandet SOU 2020:60 samt de remissynpunkter som lämnades?
fr · H9111673 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1673 Skydd av export från av (M) till Utrikesminister (S) krig mot medför allvarliga och tragiska konsekvenser på så många plan. Svårigheterna att kunna exportera exempelvis vete, majs och solrosolja har globala implikationer. Dels drabbas ett antal importerande länder direkt genom uteblivna leveranser, dels påverkas priserna uppåt. För enskilda människor och stater med små marginaler väntar oerhörda problem runt hörnet såsom svält och även social oro i hungerns spår. agerande och våldsanvändning förhindrar transporter och stryper denna viktiga världshandel. Något måste göras. Allra helst som de stora volymerna kräver sjötransporter. Ifall den mat och de födoämnen som finns att skeppa ut inte kommer iväg riskerar dessutom saker att förfaras och ruttna bort som fyllda lager skapar svårigheter att omhänderta årets skördar och det som produceras 2022. Det har därför talats om möjligheten att etablera internationella konvojer för att säkra att varor förs ut. Det har också talats om någon form av internationellt beskydd av hamnstaden mot rysk aggression för att möjliggöra trafik ut ur . Ifall inget sker får det ödesdigra konsekvenser. Ytterligare globala dimensioner till krig kan således adderas. Min fråga till utrikesminister : Avser ministern att på något sätt medverka i åtgärder från det internationella samfundet för att möjliggöra för att exportera exempelvis vete, majs och solrosolja till en behövande internationell marknad?
fr · H9111674 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1674 Ambassad i av (SD) till Utrikesminister (S) , ett land inklämt mellan de två auktoritära staterna och i nordöstra , är kanske mest känt som hem till härskande mongoliska ledare som khan och hans ättlingar som kontrollerade stora delar av östra och . Även om landet fortfarande domineras av en nomadiserande herdekultur ser vi hur invånarna värnar utbildning. kan de dessutom stoltsera med att vara en välfungerande demokrati, med allt som det innebär. Rent geografiskt utgör vidare ett mycket viktigt område, till följd av vilka grannar de har. ser vi ett glesbefolkat land med enorma naturresurser i form av goda oljetillgångar, kol och metaller (koppar, järn och guld), som potentialen att utnyttja förnybar sol- och vindkraft är enorm. hanterar den svenska ambassaden i de ärenden som rör , även om det finns ett svenskt konsulat i huvudstaden , dock utan utsänd representant. Det finns därmed goda skäl att stärka de diplomatiska förbindelserna, mot bakgrund av vilken potential som finns i landet . Utrikesminister önskas därför svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern verkar för en stärkt diplomatisk representation i , och hur ser hon på den befintliga lösningen?
fr · H9111675 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1675 Biståndsavräkningar för flyktingmottagande av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har fortsatt tänkt prioritera de humanitära insatserna i biståndsverksamheten vid avräkningarna för kostnaderna för flyktingmottagandet. Det är bra. innebär de avräkningar som ska göras kraftiga ekonomiska bortfall. Notabelt är att regeringen, för att hantera utgiftstaken till följd av avräkningarna, vill ge prioritet till icke öronmärkt stöd till multilaterala organisationer, så kallat kärnstöd. I stället går det hela nu ut över de insatser som utförs av civila samhället och NGO:er. Det är ju ett politiskt val. Men frågan är vad som ger största möjliga nytta för svenska skattepengar. har i en granskning (RiR 2021:28) riktat kritik mot att kärnstödet saknar en tydlig målstyrning från regeringens sida. En neddragning av kärnstödet under innevarande år hade därför varit möjligt för att i stället kunna prioritera humanitära insatser till följd av kriget i , exempelvis globala insatser för att säkra livsmedelsförsörjning och motverka hungersnöd i . Socialdemokraterna har tidigare kritiserat just denna typ av avräkning. Det har även framförts kritik mot neddragningar för att dessa får konsekvenser som regeringen nu själv tänker administrera en sådan politik. Mot denna bakgrund blir min fråga till statsrådet : På vilken grund föredrar statsrådet att låta avräkningar för flyktingmottagandet från på grund av krig tas från stöd till det civila samhället och NGO:er i stället för att dra ned på kärnstöd till en eller flera internationella organisationer?
fr · H9111676 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1676 Akademiskt utbyte mellan och av (SD) till Statsrådet (S) De svenska högskolorna och universiteten är fristående myndigheter. De är dock fortfarande underställda regeringen som på olika sätt kan verka för att en myndighet agerar på olika sätt. Något som bör ligga statsrådet varmt om hjärtat bör vara en utveckling av det akademiska utbytet mellan de aktörer som verkar inom högre utbildning. I synnerhet är detta något som kan bidra till en fortsatt positiv utveckling i länder som är att betrakta som stabila. Ett exempel på ett sådant land är , som trots sin geografiska position mellan de auktoritära och , är en välfungerande demokrati. Landet präglas även av invånare med hög ambitionsnivå avseende högre utbildning, där en betydande majoritet väljer att studera vidare efter avslutad grundutbildning. Inom universiteten har man dessutom en uttalad ambition att konkurrera med kvalitet på utbildningen, snarare än pris. I finns en uttalad ambition att kunna öka samarbetet med svenska lärosäten, vilket bland annat undertecknad blev varse efter en talmansresa till landet. De önskar, genom ett utbyte med , dels kunna ta lärdom av kunskap om enskilda ämnen, dels kunna vidareutveckla befintlig forskning. I synnerhet då landet har stor potential avseende bland annat sol- och vindenergi bör det vara intressant från svensk sida att lyssna till förslag om ett tätare samarbete. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Har statsrådet verkat, eller avser hon att verka, för ett akademiskt samarbete mellan svenska lärosäten och motsvarigheter i , och hur ser hon på potentialen i detta framöver?
fr · H9111677 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1677 Ombildningar av hyresrätter av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt är ett fenomen som drivs av många moderatledda kommuner i landet. I kommuner som , och drivs ombildningar igenom på ett sätt som för hyresgästerna ibland kan vara omtumlande. Det finns ofta en stor ovilja att omvandla. Just på grund av att många hyresgäster inte vill ombilda finns det så kallade ombildningsföretag som erbjuder sig att genomföra ombildningarna. Det har framkommit att dessa företag inte alltid spelar med öppna kort och att direkt fusk har använts vid olika ombildningar. Bland annat har skenskrivningar skett på adresser där släkt och vänner till personer i företaget har skrivits tillfälligt på olika adresser och därigenom kunnat rösta för ombildning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad anser ministern om denna problematik, och avser ministern att agera på något sätt för att förhindra detta fusk?
fr · H9111678 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1678 Spridningstillstånd av (C) till Försvarsminister (S) Det är en självklarhet att avbildningar av skyddsobjekt i form av filmer, fotografier och annat är straffbelagt. Vad som är mindre känt är att allt som filmas eller fotograferas från luften kräver spridningstillstånd för att delas – oavsett motiv. Det betyder att om jag flyger med en drönare i knähöjd och filmar mina egna skor för att sedan vilja lägga upp det i sociala medier, är ett krav att jag låter Lantmäteriet granska materialet innan. Förväntad svarstid är i skrivande stund . Det kan låta harmlöst för den som vill filma sina egna skor. Däremot sätter det effektivt käppar i hjulet för exempelvis nyhetsfotografering eller kommersiellt användande för att filma vissa sträckor och kunna analysera data för att sedan sprida dem vidare. Detta gäller trots att motiven är helt harmlösa och inte vare sig kränker integritet eller röjer försvarshemligheter. Det rimliga är givetvis att det är VAD som avbildas som är det relevanta, inte HUR det avbildas. Från Läppstiftet i kan jag med handhållen kamera fotografera en stor del av staden för att sedan sprida det helt lagligt. Att med en drönare nå samma höjd och fotografera precis samma område för spridning är däremot olagligt. Det är tydligt att lagstiftningen inte följt med teknikutvecklingen. Det är också tydligt att det orsakar stor arbetsbelastning hos Lantmäteriet helt i onödan, som det omöjliggör exempelvis nyhetsrapportering som hade kunnat vara värdefull för allmänheten att ta del av. Lagstiftningen är föråldrad och bör därför justeras. Min fråga till försvarsminister blir därför: Anser ministern och regeringen att det är ett problem att material, oavsett motiv, behöver spridningsgranskas, och vad kommer regeringen i så fall att göra åt problemet?
fr · H9111679 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1679 Risk för störningar inom vägmarkeringsbranschen på grund av kriget i av (C) till Infrastrukturminister (S) Den pågående konflikten mellan och påverkar vårt samhälle ur många aspekter. Bland annat påverkas många företag inom vägmarkeringsbranschen som har haft affärsrelationer med både och men som på grund av kriget och påföljande sanktioner av förklarliga skäl inte kan fortsätta med dessa inom en överskådlig framtid. Branschen ser nu en dramatisk prisökning på gas- och oljeleveranser. Detta orsakar stora problem för många branscher, inklusive vägmarkeringsbranschen. Man ser nu ökade leveransproblem och en markant ökning av pris på i princip alla material som används för vägmarkeringar, ett problem som i förlängningen innebär att vägtrafikunderhållet generellt kan skadas . Vägmarkeringar består av flera ingående komponenter, och det är nu en markant prisökning på i princip alla ingående komponenter. En lista på de material och faktorer där man kan se en kraftig prisökning och i värsta fall risk för stopp i leveranser är bland annat följande: – Harts och bindemedel Glaspärlor är avgörande för funktionen av synbarheten på vägmarkeringar. Utan glaspärlor som premix eller drop-on är inte vägmarkeringarna synbara under mörker. Glaspärlor kräver naturgas vid tillverkningen och är en väldigt stor andel av kostnaden för vägmarkeringar. Det finns tre producenter på den europeiska marknaden, men även två ryska producenter står för en signifikant andel. Det innebär högre priser och dyrare transporter, och risken för att det ska uppstå ytterligare brister och leveransproblem är stor med ökade sanktioner för såväl rysk naturgas som ryska företag på den svenska marknaden. Vid entreprenadarbeten kan man identifiera följande risker: – Mekaniska reservdelar till fordon – Elektroniska reservdelar till fordon – Hetolja till grytor Merparten av kontrakten regleras via flera index från SCB. Kopplat till covid har man sett en kraftig uppgång, och i samband med invasionen av lutar kurvorna än brantare uppåt. Man kan identifiera två huvudproblem, varav det första är att vissa av kostnadsökningarna inte fångas upp av SCB:s index, speciellt inte exemplet med glaspärlor, som är unikt för detta område. Det andra problemet för vägmarkeringsbranschen är att många av kontrakten med inte regleras förrän . Ovanstående gäller hantering i existerande kontrakt, men inför kommande säsong(er) är problemet större. Om inte anslagen ökar i proportion till kostnadsökningarna kommer inte vägmarkeringar att underhållas till en nödvändig synbarhet, och applicerad mängd kommer att kraftigt reduceras, med ekonomiska effekter för företagen i branschen. Som beskrivet ovan står vägmarkeringsbranschen inför stora svårigheter i det fallet att kriget i fortsätter , vilket tyvärr verkar sannolikt. Ovanstående problem kan då få till följd att trafiksäkerheten på våra vägar runt om i landet drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående beskrivning så att trafiksäkerheten inte ska bli försämrad?
fr · H9111680 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1680 framförhållning gällande tåglägen av (V) till Infrastrukturminister (S) Regeringen säger sig ha som mål att ska bli fossilfritt till 2045. Utsläppen från transporter ska minska till 2030 (jämfört med ). Redan nu kan vi konstatera att beslutade åtgärder inte är tillräckliga för att nå målen, inte minst då en viktig del är överflyttningen av transporter från väg till järnväg. Denna överflyttning går verkligen inte som på räls när man tittar på förmåga att organisera järnvägsverksamheten och dess planering. Det förslag till infrastrukturplan som tagit fram som underlag till regeringen motverkar de klimatmål säger sig ha. hissas också varningsflaggor gällande myndighetens förmåga att planera tågtrafiken, en situation som börjar bli akut. När planerar banarbeten ska normalt nya tåglägen, det vill säga tidtabeller, levereras till tågbolagen innan banarbetet påbörjas (en månad innan till bolag som kör godstrafik). En nödvändig framförhållning för tågbolagen, men som alltför ofta inte ges. Resenärer kan inte boka biljetter , och godstransportköpare kan inte få besked om transporter på järnväg. Risken att järnvägens kunder väljer ett annat, mindre klimatbra, färdsätt/transportslag är påtaglig. Exempelvis, stängdes norr om för ett , , planerat banarbete. De anpassade tåglägena skulle ha levererats av före avstängningen – men levererades innan. Nattågen norröver kan fortfarande inte bokas eftersom tågbolagen inte fått nya tåglägen från . Tåglägena vid banarbeten blir klara allt senare, och detta börjar bli ett verkligt problem för tågbolagen – och därmed för resenärerna, som inte kan planera och boka sina resor , och även för tågpersonalen, vars arbetsmiljö påverkas. Dessutom ska nästa års tågplan, som gäller , vara klar . Det är sent nog, men har meddelat att de inte kan hålla ens , utan planen kommer att dröja minst en månad till. Att inte klarar av sin grundläggande planering ger dåliga förutsättningar för järnvägen och ställer till det rejält för tågbolag, resenärer, godstransportörer och tågpersonal. Den mycket positiva trenden med ökat tågresande riskerar att avta och till och med vändas när tågen inte bara är opålitliga utan inte ens kan bokas i någorlunda god tid. Mitt i ett klimatnödläge är det en utveckling vi inte har råd med. lyder under regeringen, och situationen är ytterst regeringens ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad gör ministern och regeringen för att tillse att klarar av sina åtaganden gällande järnvägen och ser till att deras kunder, tågbolagen, har möjlighet att ge god service till resenärer och godstransportörer genom att kunna planera tidtabeller och se till att resenärerna kan boka sina resor ?
fr · H9111681 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1681 Uppskjutning av nästa prövningsgrupp i den nationella planen för vattenkraft av (C) till Klimat- och miljöminister (S) beslutade om ett tillkännagivande vari regeringen uppmanas att skjuta upp nästa prövningsgrupp för den nationella planen som ska inledas . Anledningen är att åtgärdsprogrammen för vatten inte är beslutade och att de ansvariga myndigheterna inte fullt ut tar hänsyn till den lagstiftning och de riktlinjer som finns om undantag och riktvärden. I den första prövningsgruppen väntas utrivningar på , vilket är långt mycket mer än vad som förutsågs i lagstiftningen. I propositionen som ligger till grund för lagstiftningen var det också tydligt att det väntades enstaka utrivningar och att dessa skulle minimeras. Det fanns också tydliga besked om att verk med äldre rättigheter skulle slippa nyprövning och i stället kunna omprövas, som om de haft tillstånd. Det finns nu ett flertal rapporter om att länsstyrelserna, exempelvis i , trots allt kräver nyprövning, detta trots att verken finns med i den nationella planen för vattenkraft. I med höga elpriser och allvarligt säkerhetsläge är även den småskaliga vattenkraften ett viktigt tillskott, inte minst i , där de står för en betydande andel av effekten vid topplasttimmen. Det är därför viktigt att lagstiftningen får fullt genomslag i myndigheters bedömningar och att alla undantag som ger möjlighet till nyttjas fullt ut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit och kommer att vidta med anledning av tillkännagivande från ?
fr · H9111682 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1682 Regler för nödslakt av (C) till Statsrådet (S) I har vi en bra kontroll av våra livdjur som skickas på slakt. Regler för detta har bland annat ändrats när det gäller exempelvis skadade djur. Om ett nötkreatur i en lösdriftsansläggning råkar bryta benet och djuren blir för skadat ska djuret enligt reglerna skickas med kadaverbil. Djuret går alltså inte till slakt. Ofta är ändå djuret fullt friskt, och de delar av djuret som används för livsmedel går här till spillo. LRF har drivit att reglerna bör ändras så att om ett nötkreatur råkar bryta benet ska ändå djuret och de delar som inte är skadade kunna användas som livsmedel. Allt friskt kött som finns i bör också kunna användas till just livsmedel. Min fråga till statsrådet blir därför: Anser statsrådet att reglerna för nödslakt av nötkreatur bör ändras så att fler djur kan användas till livsmedel enligt beskrivningen ovan, och om så är fallet, vilka initiativ är statsrådet beredd att ta?
fr · H9111683 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1683 Svensk FN-by av (SD) till Statsrådet (S) FN-systemet sysselsätter i sin helhet mer än 50 000 personer över hela världen, och bland de anställda finns en lång rad olika yrkesgrupper. varierar kraven på utbildning och erfarenhet, även om det rent generellt rör sig om personer med förhållandevis hög utbildning (lägst magisternivå). Det finns dock också möjligheter för personer som genomgår en utbildning eller avslutat den att få in en fot, genom exempelvis praktikplatser. Utöver huvud- och underorganen består FN av en rad program och underorganisationer som tillsammans utgör FN-systemet med bas i sekretariatet, som ligger i högkvarteret i . Därtill finns alla regionala och kommissioner. Rekryteringsbasen är som bekant stor, då medarbetare kommer från samtliga 193 medlemsländer. Därav finns en hård konkurrens, även beträffande tjänsterna med de högsta kraven. Det finns dock en rad möjligheter som kan tjäna som en väg in i systemet, där man i synnerhet kan se praktikplatser eller tjänster som är speciellt anpassade för nyexaminerade som goda exempel. Mot bakgrund av detta är det fördelaktigt för studenter eller andra som redan studerar eller är verksamma i områden där det finns en permanent FN-närvaro, genom exempelvis FN-byar. Det närmaste exemplet på en sådan är FN-byn i , som består av två olika campus. Campus 1 står värd för 11 olika FN-organ med en personalstyrka på ungefär 1 500 personer med över 100 olika nationaliteter. Campus 2 utgör lagermagasin med spjutspetsteknologi och utgör med sin förvaringskapacitet på 36 000 lastpallar det största humanitära lagret i världen. är och har länge varit ett av de mest generösa bidragsländerna till FN-systemet och har återkommande toppat olika listor. Inte minst mot bakgrund av att utgörs av kort sagt allt som har att göra med fred och säkerhet, utveckling eller mänskliga rättigheter, som vi är stora finansiärer av, bör det vara rimligt att vi också får en egen FN-by i . Detta skulle vidare möjliggöra för arbetstillfällen i vårt land inom alltifrån administration, ekonomi, it, logistik och information till juridik eller diplomati. Statsrådet önskas därför svara på följande: Hur ser statsrådet på idén om en svensk FN-by, och kan vi förvänta oss att statsrådet verkar för en sådan?
fr · H9111684 · 2022-06-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1684 Flerbarnstillägget av (SD) till Statsrådet (S) I är vi lyckligt lottade, som ur ett globalt perspektiv har en oerhört generös föräldraförsäkring. Även om vi är många som gärna skulle se att den var än mer generös kan den klassas som en av de bästa i världen. Därtill har föräldrar i rätten till barnbidrag, som också bör betraktas som en etablerad del av familjens ekonomi. Tack vare detta stöd, som fördelas rättvist ut till samtliga föräldrar, blir det lite enklare för familjer, oavsett inkomst, att få vardagen att gå ihop. Utöver det grundläggande barnbidraget (per barn) finns också ett flerbarnstillägg som betalas ut till de föräldrar som har två eller fler barn. Vid barn nummer två betalas extra ut som bidrag, vid barn nummer tre extra, och beloppet ökar sedan kontinuerligt för varje barn. En familj som har sex barn får hela i flerbarnstillägg. I kombination med barnbidraget får föräldrarna därmed ett direkt bidrag på hela till familjen (), vilket dessutom är exklusive potentiella andra birdag, såsom ekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag. Särsklit för personer som kan anses tillhöra redan utsatta grupper i samhället, blir det således en god affär att skaffa många barn i stället för att fokusera på att komma in i samhällsgemenskapen och arbetslivet. Det är inte minst orimligt att man från samhällets sida närmast har som incitament för föräldrar att inte bli inkluderade i samhället, vilket dessutom riskerar att leda till att barnen inte får samma chans till förebilder i sina föräldrar. Det är naturligtvis viktigt att barnhushållens ekonomi, så även hushåll med låga inkomster och många barn, är tillräckligt god. Det får dock inte vara så att det, som dagens system är utformat, kan leda till direkt motsatt effekt. Det är ett direkt svek mot kommande generationer. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande: Anser statsrådet att nämnda system med flerbarnstillägg är bra, eller kan vi förvänta oss åtgärder i syfte att förhindra att det försätter föräldrar i en situation där de inte kommer in i samhälls- och arbetslivet?