ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121557 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1557 av (KD) Öppna gränser mellan de nordiska länderna har frågat mig på vilket sätt jobbar de nordiska regeringarna nu för att vi ska kunna ha öppna gränser mellan de nordiska länderna vid nästa kris. Det är tveklöst så att en del av de åtgärder som vidtogs med anledning av pandemin hade negativa effekter på den nordiska mobiliteten och integrationen både . De nordiska regeringarna är eniga om att vi bör dra lärdom av det som hände under pandemin. möts de nordiska samarbetsministrarna i , i norska samarbetsministerns hemtrakt i gränsregionen . Mötet kommer att ha ett särskilt fokus på just gränssamarbete och krissamverkan. Målsättningen är att vi vid mötet ska kunna dra konkreta slutsatser för att visa vilka åtgärder som vidtagits under pandemins gång och vilka lärdomar som dragits. Det handlar bland annat om att formalisera och utveckla den dialog som initierats under pandemin och tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och roll, inte minst vad gäller att lyfta den nordiska dimensionen inom våra regeringar. Arbetet på nordisk nivå bör givetvis också kompletteras med bilateralt samarbete, såsom exempelvis skett i , där vi bland annat kunnat enas om ett gemensamt uttalande i vilket vi åtar oss att i största möjliga utsträckning värna om att upprätta transitkorridorer till och från respektive , för det fall att extraordinära omständigheter uppstår igen. I samband med det norska kronprinsbesöket enades den norska och om ett fördjupat samarbete mellan våra näringsliv och att därmed värna våra gränsregioner ytterligare. Även innan pandemin, fanns det ett antal gränshinder som vi behöver arbeta vidare med. Det ska vara möjligt att flytta, pendla, studera och driva företag över landgränserna i utan att man riskerar att hindras av försvårande lagar och regler. Vi behöver arbeta målinriktat om vi ska kunna uppnå vår vision om att 2030 vara världens mest integrerade och hållbara region. I detta arbete spelar de politiska församlingarna, liksom andra delar av samhället, såsom regionala och lokala aktörer och näringslivet, en central roll. Tillsammans kan vi göra skillnad för alla nordbor.
frs · H9121558 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1558 av (KD) Regeringens agerande med anledning av tillkännagivanden som rör sjöfarten har frågat mig hur och när regeringen avser att agera i enlighet med två av frågeställaren nämnda tillkännagivanden. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att avsikten är att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. har (2021/22:SkU14, rskr 2021/22:268) riktat två tillkännagivanden till regeringen. Enligt ska regeringen: utvärdera och föreslå åtgärder för att utveckla bl.a. den kustnära sjöfarten och systemet med tonnagebeskattning och göra en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar med särskild inriktning på dess miljöstyrande effekt. Tillkännagivandena bereds inom . Regeringen kommer att återkomma till enligt sedvanliga rutiner med en redogörelse för hur tillkännagivandena har hanterats.
frs · H9121559 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1559 av (KD) Inrättandet av ett House of i och fråga 2021/22:1568 av (SD) Verkställande av att inrätta ett House of i har frågat mig när regeringen kommer att hörsamma beslut och inrätta ett House of i . har frågat mig när man kan förvänta sig att regeringen verkställer beslut om utökade bilaterala samarbeten med samt inrättandet av ett House of i . Jag besvarar frågorna samlat. tillkännagivande har mottagits av regeringen och frågan bereds inom .
frs · H9121560 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1560 av (SD) har frågat mig om vilka kontakter jag har tagit med eller andra aktörer i regionen mot bakgrund av Operation , och om jag vidtagit några åtgärder i syfte att upprätthålla internationell rätt. Jag har redogjort för regeringens syn på militära aktivitet i i frågorna 2020/21:2992, 2021/22:681 samt 2021/22:1538 av . De svaren är också relevanta för frågan om senaste aktivitet i norra .
frs · H9121561 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1561 av (M) handläggning av ärenden med apatiska barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att följa upp handläggning av ärenden med apatiska barn och hur den kan ha bidragit till att barn farit illa. Utlänningslagen (2005:716) föreskriver att hänsynen till barnets hälsa, utveckling och barnets bästa i övrigt ska beaktas i fall som rör ett barn. Genom att har getts ställning som svensk lag förtydligas att myndigheter och domstolar ska beakta de rättigheter som följer av konventionen när bedömningar ska göras i ärenden och mål som rör barn. Enligt instruktion ska myndigheten analysera konsekvenserna för barn inför beslut eller andra åtgärder som kan röra barn. Det följer av socialtjänstlagen (2001:453) att personal är skyldig att genast anmäla misstanke till socialnämnden om att ett barn far illa. har bland annat genomfört kvalitetsuppföljningar i asylärenden som rör barn och tagit fram rättsligt stöd för konsekvenserna av inkorporeringen av . Ett stort antal medarbetare har genomgått någon av utbildningar avseende barnrättskompetens. har också på regeringens uppdrag redovisat åtgärder och resultat av arbetet med att säkerställa barnets rättigheter enligt . Att säkerställer barns rättigheter i arbetet är av yttersta vikt för regeringen. Jag följer arbetet noga men har jag inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H9121562 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1562 av (SD) Förbud mot utländska investeringar inom skyddsvärda områden har frågat mig när regeringen avser att lägga fram förslag till i den riktning som föreslås i betänkandet SOU 2021:87. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och det är angeläget att utländska aktörer inte ska kunna använda sig av direktinvesteringar på ett sätt om hotar svenska säkerhetsintressen eller samhällsviktiga funktioner. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Uppdraget redovisades (SOU 2021:87). Förslaget har remitterats. Införandet av ett granskningssystem för utländska direktinvesteringar i bl.a. kritisk infrastruktur är en prioriterad fråga för regeringen. Det rör sig dock om ett komplext arbete där det är viktigt att hitta rätt balans mellan att hantera de säkerhetsrisker som vissa investeringar kan innebära och att behålla attraktionskraft för utländska investeringar. Betänkandet bereds nu inom och när den processen är färdig planerar regeringen att lägga fram en proposition till .
frs · H9121563 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1563 av (MP) Uppföljning av priset på drivmedel efter skattesänkningen har frågat mig om jag och regeringen kommer att göra någon utvärdering av den genomförda skattesänkningen på drivmedel, för att se om löftet om sänkt pris vid pump infrias och hur sänkningen har påverkat oljebolagen. Vi befinner oss i en situation där priserna på drivmedel stigit kraftigt . En viktig orsak är förstås kriget i som begränsar den globala handeln med olja. Eventuella kommande EU-sanktioner mot rysk olja kan ytterligare minska tillgången på råolja och diesel i . Att priserna på drivmedel, liksom på flera andra varor, är höga beror alltså på att det finns en knapphet. De höga priserna gör att många av oss behöver hitta vägar att ytterligare minska vår konsumtion av drivmedel. Det är i grunden bra om vi minskar vårt beroende av fossila bränslen; det innebär lägre oljeintäkter för bland annat . är många människor och företag i vårt land beroende av bilen för att kunna transportera sig. I det läget har regeringen bedömt att en temporär skattesänkning kan vara ett sätt att snabbt minska kostnaderna för hushåll och företag. Tillsammans med drivmedelskompensationen ger det respit för dem som har svårt att på kort sikt minska sin drivmedelsanvändning. Men det gäller att noga följa utvecklingen och se till så att skattesänkningen verkligen kommer hushållen och företagen till del. I ett läge med hög efterfrågan som inte kan mötas av ett ökat utbud av drivmedel riskerar skattesänkningar att hamna hos oljeproducenter och raffinaderier och inte få fullt genomslag på konsumentpriset. Regeringen följer därför noga prisutvecklingen på drivmedel i jämfört med våra grannländer för att säkerställa att de åtgärder vi genomför är effektiva och kommer konsumenterna till del.
frs · H9121564 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1564 av (C) Den enskildes inflytande i samrådsprocessen har frågat mig om jag anser att det tydligt framgår i bestämmelser om samråd att de berörda ska ges inflytande och delaktighet, och om inte, ifall jag tänker vidta några åtgärder för att stärka den enskildes rätt till inflytande i samrådsprocessen. Flera olika bestämmelser i reglerar möjligheten till inflytande och delaktighet för berörda. Samrådsbestämmelserna är en viktig del. De ska bl.a. säkra att berörda får information om vad som planeras och får möjlighet att lämna information och synpunkter. Samrådet kan då bidra till att den som planerar verksamheten gör informerade val. I finns också regler om att det som framkommer under samråd ingår i prövningsmyndighetens beslutsunderlag vid t.ex. en tillståndsprövning. Många olika planer, program, verksamheter och åtgärder kräver samråd. bestämmelser om samråd träffar därför olika typer av planupprättare och verksamhetsutövare med olika vana och förutsättningar att arrangera samråd. Inom en samrådskrets för en specifik plan eller verksamhet kan behoven av information se olika ut beroende på bakgrundskunskaper och intressen. Dessutom föredrar olika personer och organisationer olika samrådsformer. Vissa ser gärna att samråd genomförs som möten, andra deltar hellre i skriftliga samråd. Det är givetvis viktigt att den som planerar ett samråd gör det med tanke på samrådskretsens behov och förutsättningar. Ett väl genomfört samråd ger de berörda en möjlighet att framföra synpunkter eller lämna uppgifter som är av betydelse i planeringen eller prövningen. Till stöd för den som planerar ett samråd finns vägledning från bl.a. . En samrådsprocess med god kvalitet är en förutsättning för en effektiv och väl fungerande tillståndsprocess enligt . Regeringen har arbetat intensivt för att effektivisera miljöprövningen. Som jag svarat tidigare ingår frågan om samråd i flera av de åtgärder som regeringen har initierat. Det gäller inte minst det uppdrag som länsstyrelserna fått och som innebär att utvärdera nuvarande samrådsförfarande och utveckla metoder och samverkansformer som främjar en effektiv samrådsprocess enligt . Jag är enig med att det är ett problem om t.ex. markägares åsikter inte kommer fram i samråd. Regeringen har också lagt fram en proposition om tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft för att göra processen tydligare för alla berörda, däribland markägare.
frs · H9121565 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1565 av (SD) Isbrytare har frågat mig om jag och regeringen avser att tillskjuta medel för att bygga de nya isbrytarna som behöver för att hålla farlederna öppna . Frågan om investering i nya isbrytare bereds inom .
frs · H9121566 · 2022-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1566 av (SD) Underhåll av vägar och järnvägar har frågat mig om jag och regeringen avser att göra förändringar i nationell plan för att förstärka underhållet av väg- och järnvägsnätet. Regeringen har systematiskt satsat på underhåll av vägar och järnvägar. Både i nu gällande infrastrukturplan, i infrastrukturpropositionen som presenterades och i ett flertal budgetar. Det innebär att föreslås gå till vidmakthållande av vägar och järnvägar kommande år. Jag kan konstatera att har haft så mycket pengar till underhåll. Det skapar förutsättningar för att bl.a. förbättra robustheten, höja standarden och förbättra tillgängligheten. Regeringen mottog förslag till nationell plan –2033. Förslaget har varit ute på remiss och vi har fått in synpunkter från bland annat näringslivet och civilsamhället men också kommuner och regioner. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att fatta beslut om .
frs · H9121567 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1567 av (SD) Effektivare hantering vid utbetalning av ersättning till brottsoffer har frågat mig om jag avser att agera för att följa tillkännagivande om att effektivisera utbetalningen av ersättning till brottsoffer så att ersättningar inte fördröjs eller uteblir, och när kan förvänta sig ett förslag från regeringen med den innebörden. Ersättningssystemets legitimitet förutsätter att brottsoffer ges goda möjligheter att få ut sin ersättning, bl.a. genom ändamålsenligt utformade utmätningsregler. I propositionen om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer föreslås utvidgade möjligheter för brottsoffer att få ut sitt skadestånd genom utmätning. Dagens system innebär inte att brottsoffret måste ha någon kontakt med gärningspersonen. I praktiken får den som utsätts för brott det allmännas hjälp att få ut skadeståndet. En åklagare är skyldig att hjälpa brottsoffret. Domstolar måste skicka domar på skadestånd till , som på brottsoffrets begäran ska driva in skadeståndet. Om gärningspersonen inte kan betala ett skadestånd och skadan inte täcks av annan ersättning som den skadelidande har rätt till, betalar staten genom ut brottsskadeersättning till brottsoffret. ska verka för att berörda får kännedom om möjligheterna till brottsskadeersättning. Myndigheten har vidare tagit på sig ett större utredningsansvar och förenklat ansökningsblanketten för brottsskadeersättning. För att öka förståelsen för ersättningssystemet utför inte minst ett värdefullt arbete i form av informationsinsatser. På uppdrag av regeringen lanserade myndigheten en ersättningsguide i syfte att tillgodose brottsoffers behov av individualiserad information om möjligheterna till ersättning. Guiden är ett led i arbetet med att förbättra den information som ges till brottsoffer och öka deras möjligheter att få ersättning. har tillkännagett för regeringen att en ordning där ett ersättningsbelopp som fastställts av domstolen utbetalas direkt av , utan att brottsoffret måste agera gentemot en gärningsperson, bör utredas. Som anförs i propositionen avser regeringen att återkomma i frågan vid lämpligt tillfälle.
frs · H9121568 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1559 av (KD) Inrättandet av ett House of i och fråga 2021/22:1568 av (SD) Verkställande av att inrätta ett House of i har frågat mig när regeringen kommer att hörsamma beslut och inrätta ett House of i . har frågat mig när man kan förvänta sig att regeringen verkställer beslut om utökade bilaterala samarbeten med samt inrättandet av ett House of i . Jag besvarar frågorna samlat. tillkännagivande har mottagits av regeringen och frågan bereds inom .
frs · H9121569 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1569 av (SD) Återbetalningskrav för redan utförd assistans har frågat socialförsäkringsministern om statsrådet, med tanke på att det inte direkt framgår i lagtext och förarbeten vad som avses med väsentligt ändrade förhållanden, anser det rimligt att den assistansberättigade kan bli återbetalningsskyldig för redan utförd assistans, trots att uppenbart uppsåt kan uteslutas, eller om statsrådet har för avsikt att ta några initiativ med anledning av det anförda. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den personliga assistansen och assistansersättningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Alla som har rätt till stöd ska få det. Personer som har beviljats assistansersättning ska inte behöva leva i ständig oro om att få den omprövad bara för att rättspraxis har ändrats. Genom en lagändring som trädde i kraft togs därför tvåårsomprövningarna bort inom assistansersättningen. Regeringen gjorde bedömningen att bestämmelsen borde återinföras så snart det finns förutsättningar för det, vilket inte är aktuellt . Det innebär dock inte att rätten till assistansersättning aldrig kan omprövas. Om det sker stora förändringar i den assistansberättigades behov är det rimligt att gör en omprövning av rätten till assistansersättning. Det ska i sådana fall, enligt socialförsäkringsbalken, handla om väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade och som innebär att rätten till assistansersättning har minskat i omfattning. En sådan omprövning ska självklart präglas av förutsägbarhet och rättssäkerhet. Om en mottagare av assistansersättning har orsakat att ersättningen har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet, ska enligt socialförsäkringsbalken besluta om återbetalning av ersättning. Om det finns särskilda skäl får helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. Jag anser att denna ordning är rimlig, men avser att följa frågan utifrån de frågeställningar frågeställaren lyfter.
frs · H9121570 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1570 av (C) Digitala vigselbevis har frågat mig när och på vilket sätt jag och regeringen avser att effektivisera vigselförrättarnas arbete med att delge och i förekommande fall länsstyrelserna att en vigsel har skett och att denna ska registreras. Jag vill börja med att nämna att det för att en vigsel ska vara giltig inte är en förutsättning att har underrättats om vigseln. Med det sagt är det naturligtvis viktigt att underrättelsen sker så att korrekta uppgifter blir registrerade. Digitalisering, ökad effektivitet och tillgänglighet för medborgarna är viktiga frågor som regeringen och arbetar med kontinuerligt. Ett exempel är att det blev möjligt att bekräfta föräldraskap digitalt direkt till . Inom folkbokföringsverksamhet pågår ett flerårigt utvecklingsarbete gällande digitalisering som innebär att hantering förändras till digital. I det arbetet ingår frågor om vigsel och hindersprövning.
frs · H9121571 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1571 av (M) handläggningstider för bouppteckningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta i närtid för att ska kunna korta handläggningstiderna för bouppteckningar. Som jag förklarat i mitt svar på en tidigare fråga har pandemins konsekvenser medfört längre handläggningstider. Det kan särskilt noteras att arbetsmoment som rör bouppteckningsärenden inte är möjliga att genomföra på distans. arbetar målmedvetet för att komma tillrätta med handläggningstiderna . Myndigheten ser över prioriteringar i verksamheten och har bl.a. förstärkt bemanningen med administrativa handläggare från bemanningsföretag. Rekrytering pågår för att kunna utöka antalet handläggare i bouppteckningsverksamheten. följer frågan i den löpande myndighetsdialogen.
frs · H9121572 · 2022-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1572 av (SD) Bristande förkunskaper hos nya studenter har frågat mig om jag anser att bristande förkunskaper hos nya studenter riskerar att sänka kvaliteten på våra högskoleutbildningar, och om så är fallet, vilka initiativ jag är beredd att ta. Många faktorer spelar in när det gäller att åstadkomma kvalitet i högre utbildning. Studenternas förkunskaper har betydelse för deras möjligheter att slutföra utbildningen. Jag fokuserar här på det kvalitetsansvar som universitet och högskolor har och på de kvalitetssatsningar som regeringen gör. Högskoleutbildning ska hålla hög kvalitet. Det är viktigt för att studenterna ska få den utbildning som de förväntar sig och förtjänar. Det är också avgörande för att som samhälle ska kunna möta de utmaningar vi står inför inom exempelvis välfärd och klimatomställning. Det är universitet och högskolor som ansvarar för kvaliteten i den högre utbildningen. Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna. Regeringen har gjort flera satsningar för att förstärka kvaliteten inom högskolan. Bland annat satsar regeringen 2022 och 2023 för att stärka stödet för studenter i högskolan genom exempelvis ett högskolepedagogiskt lyft och en gemensam portal för studenthälsovården. Genom stärkt stöd till studenterna under studierna ökar förutsättningarna för att även personer från studieovan bakgrund får förutsättningar att slutföra sin utbildning med större trygghet inför det framtida arbetslivet. Som framgår av den artikel som frågeställaren refererar till, pågår även ett aktivt arbete på lärosätena med exempelvis språkverkstäder. Regeringen har även avsatt särskilda resurser för högre kvalitet inom lärarutbildningarna och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare har regeringen höjt den s.k. basresursen inom de direkta forskningsanslagen till lärosätena för att stärka forskningsanknytningen i utbildningen. Ett nytt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning infördes . Systemet har utvärderats och funnits vara kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar.
frs · H9121573 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 202021/22:1573 av (SD) Förbättrad uppföljning av hjärtsjuka barn har frågat mig med vilka åtgärder jag och regeringen avser att säkerställa att alla personer som lever med en medfödd hjärtsjukdom ska erbjudas regelbunden uppföljning, oavsett var i landet de bor. Personer som lever med kroniska sjukdomar ska erbjudas den uppföljning och den vård som de är i behov av. Detta oavsett ålder och oavsett var i landet de bor. Regionerna har ansvar för detta. Viss vård är så pass specialiserad att den sköts via landets sju universitetssjukhus. I de fallen kan regionerna exempelvis samverka inom sjukvårdsregionerna för att erbjuda alla invånare den vård och uppföljning som behövs. Det finns minst ett universitetssjukhus i varje sjukvårdsregion. följer upp hjärtvården. Vid brister och klagomål går det att vända sig till den verksamhet där patienten har fått vård, den regionala patientnämnden eller till Inspektionen för vård och omsorg. Jag följer frågan om jämlik vård nogsamt och förutsätter att regionerna samarbetar för att patienter ska få den vård och den uppföljning som de är i behov av oaktat var i landet de bor.