ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911692 · 2022-01-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:692 Biogasens utvecklingspotential av (S) till Statsrådet (S) Hösten och vinterns energipolitiska debatt har till stor del handlat om de stora skillnaderna i pris mellan norra och . Bland åtgärder för att jämna ut skillnaderna över landet har nämnts pågående satsningar på effektivare kraftöverföring samt ökad energiproduktion i och , såsom havsbaserad vindkraft och biogas. Utifrån detta vill jag lyfta fram biogasens betydelse och den tillgång den utgör för samhället. Biogas är cirkulär ekonomi i praktiken, där samhällets avfall blir till förnybar energi och biogödsel. Den vanligaste framställningen sker genom rötning. En fördel är att biogas kan matas in i naturgasledningar och användas på samma sätt. Användningsområdena är omfattande, såsom el, värme och fordonsbränsle. Inte minst inom flyget framhålls biobränsle som effektivt och en starkt bidragande faktor i kommande utvecklingsarbete med att nå uppsatta miljömål. Genom satsningar på biogas skapas jobb och främjas tillväxt inom gröna näringar såsom jordbruk och skogsbruk. Potentialen för ytterligare satsningar och utveckling är stor framför allt i . Framhållas kan även kommunägda återvinnings- och avfallsanläggningar samt va-verken. Avloppsreningsverken är en av de största producenterna. Biogasen bidrar på ett påtagligt sätt till att nå samhällets miljö- och klimatmål. Försörjningstrygghet, arbetstillfällen och tillväxt är andra viktiga samhällsnyttor. I , som genomfördes på regeringens initiativ 2019, framhålls vikten av ökad långsiktighet och investeringsvilja hos producenterna. Den svenska biogasen består till största delen av restprodukter, och när produktionen kommer från gödsel rör det sig till stora delar om hundraprocentigt fossilfritt. Samarbete mellan samhällets olika aktörer, akademi och näringsliv, är en viktig förutsättning för fortsatt utveckling av biogas. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att på ett långsiktigt sätt stimulera ökad produktion och mer användning av biogas i ?
fr · H911695 · 2022-01-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:695 Hemlösa äldre och fattigpensionärer av (SD) till Socialminister (S) Den helt ideella föreningen Vid din sida fick sin början 2016 då föreningens grundare fick syn på en äldre man som letade tomburkar. Det blev startskottet för hennes arbete för hemlösa pensionärer och fattigpensionärer. Man startade upp med soppkök då man också delade ut mat, kläder och hygienartiklar. hölls en stor demonstration för äldre hemlösa och fattigpensionärer. Vid det tillfället lämnades en diger namninsamling till , och föreningen hoppades på ett bidrag till det arbete man lade ned. Ett arbete som är kommunens ansvar, men där kommunerna av olika orsaker inte tar det ansvaret. kunde man genom sponsorer och frivilliga krafter öppna en gård för gruppen i . Hit kan de äldre komma för att få mat, kläder och kaffe, bli klippta, få fotvård och plåstras om. kan man också hålla öppet . Att bara få vila, sköta sin hygien och sova i en säng och slippa känna sig otrygg och utsatt är mycket värt. Många försöker annars sova på bänkar, i tunnelbanan och på bussar, där man löper risk att blir rånad på det lilla man har. Föreningen har också hjälpt till så att personer kunnat få bostäder. Man köper också , som delas ut. Man hjälper till med det mesta, där man har möjlighet. öppnades en gård i av föreningen där man avser att ha samma upplägg som på gården i . Allting drivs av insamlade medel, frivilliga krafter och företag som hjälper till gratis. Eldsjälar som är glada att kunna göra skillnad för människor som är så utsatta. anser de att det är skrämmande att det behövs, det arbete som faktiskt är utlagt på stat och kommun och ingår i samhällskontraktet. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att minska antalet hemlösa äldre och fattigpensionärer som tvingas förlita sig på ideella krafter?
fr · H911696 · 2022-01-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:696 Straffskärpning för våld mot tjänstedjur av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Hundar och hästar i polisens tjänst genomgår en mängd olika tester för att man ska utröna deras lämplighet. Det är ett nålsöga som inte alla klarar eftersom kraven som ställs är höga. De ska vara orädda, fungera i alla miljöer med alla sorters människor, vara nyfikna och tycka det är roligt att arbeta. Renrasighet för hundar är inte nödvändigt, däremot mental och fysisk styrka. Sedan vidtar träning inför uppgiften och kanske specialisering inom något område. är narkotika och vapen de största användningsområdena, men det finns så många fler, och användbarheten är stor. Det finns alltså en stor mängd varierande uppgifter där hundens nos är överlägsen det mänskliga luktsinnet. Hundar klassas som verktyg, och det är de naturligtvis med sitt exceptionella luktsinne. Men de är inte bara ett verktyg som lätt ersätts om något skulle hända. Mycket tid är nedlagd på tester och träning, men viktigast är enheten hund och förare som arbetskamrater. Precis som med en mänsklig arbetskamrat binds man samman med varandra under uppdragen. Dessutom bor hunden med föraren och dennes familj, och träningen hålls igång även . I tillkom när man såg att narkotikahandlare systematiskt skadade polishundar en lag där det blev ett brott att skada en polishund eller polishäst som kan ge upp till fängelse. trädde lagen om ”blåljussabotage” i i kraft, där även djuren ska ingå. Läser man lagen innefattas dessa i kategorin ”annat hjälpmedel”. Man kan hävda att ett djur i brottsbekämpande tjänst är lite mer än ett hjälpmedel; mycket arbete är nedlagt här, och hunden är inte ett lättersättligt dussinhjälpmedel. Därför bör brott mot tjänstedjur regleras enligt samma straffsatser som våld mot tjänsteman. Men inte bara för den ökade straffsatsen utan också för den uppvärdering som ligger i begreppet ”våld mot tjänsteman”. har vi alltså fått ”blåljuslagen” och får här se om straffsatsen för våld mot djur i tjänst har ökat; det har ännu inte prövats. Men en uppvärdering av djurens arbete i brottsbekämpning vore på sin plats här också. Det ger ett signalvärde utåt att vi ser det här arbetet som viktigt och dömer till ett straff i paritet därmed. För en polis är tjänstedjur som exempelvis en polishund inte bara ett verktyg. Det blir en arbetspartner eller familjemedlem som man delar vardagen med . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande fråga: Avser ministern att verka för att personer som utövar våld mot djur som används i brottsbekämpande syfte ska kunna dömas enligt lagstiftningen om våld mot tjänsteman, för att signalera en straffskärpning och en uppgradering i synen på djur i polisens tjänst?
fr · H911697 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:697 Vårdnadshavares rätt att ta del av omyndiga barns digitala vårdkontakter via 1177 av (KD) till Socialminister (S) Tonårsföräldrar kan upptäcka att man blivit utestängd från sina barns tand- och sjukvårdskontakter på 1177. Möjligheten att beställa ett pandemitest, kolla när recept löper ut eller ändra en tandläkartid digitalt åt sin tonåring finns inte. Den bakomliggande tanken är förstås att värna om barnens integritet med och ”barnets bästa” som grund. Men vi har en myndighetsgräns , och som förälder är man ansvarig för sitt barn ända till dess. Vi behöver naturligtvis ha respekt för tonåringars olikheter och olika livssituationer, och därför behövs både möjligheten för den unge att sekretessbelägga sin kontakt med ungdomsmottagningen samt möjligheten att dela den med vårdnadshavare. Med den moderna teknik som finns bör detta vara rätt enkelt att hantera. För de familjer där barn har allvarliga sjukdomar eller någon funktionsnedsättning kan det bli negativa konsekvenser. Där barnet har en regelbunden medicinering som kräver regelbunden uppföljning av sjukvården går det inte att lägga ansvar på ett barn att hålla koll på när ett recept behöver förnyas eller att hantera läkarbesök. Att vara förälder är den mest ansvarsfulla uppgift man kan ha. Föräldraskapet innebär att man åtar sig en viktig och betydelsefull samhällsuppgift. Därför ska samhället bidra med så goda förutsättningar som möjligt, men dagens system motverkar detta. Det är dags att myndigförklara föräldrar och göra det möjligt för dem att sköta sina barns vårdkontakter och receptadministration digitalt så att vårdnadshavare får vara vårdnadshavare fullt ut ända tills barnet blir myndigt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att verka för att vårdnadshavare ska ges möjlighet att hantera sina omyndiga barns vårdkontakter och eventuella recept digitalt, främst via 1177?
fr · H911698 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:698 Dialogen med innan beslutet om inreseförbud av (MP) till Statsrådet (S) var det en särskild debatt i om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna, mot bakgrund av det som skett under pandemin, med hastigt uppkomna gränshinder och undermåligt samarbete. Statsrådet företrädde då regeringen och avslutade sitt inledningsanförande med följande: ”Just därför har jag för mina nordiska kollegor presenterat ett förslag på en modell som ålägger oss ett mycket tydligare gemensamt ansvar för våra gränsregioner. Vi måste få en bättre dialog och en bättre samordning innan beslut. Vi måste gemensamt förutse negativa konsekvenser och hantera dessa. Vårt nordiska samarbete måste vara bättre rustat för att hantera kriser här och och .” innan 2021, , införde regeringen krav på negativt covidtest för inresa till . Beslutet gällde och fick naturligtvis svåra konsekvenser för pendlare och andra resande. Bilköerna på blev kilometerlånga, och situationen på tågen blev kaotisk. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur skedde dialogen och samordningen med innan beslutet om inreseförbud till fattades?
fr · H911699 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:699 Kontrollerna av covidtest för inresande av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) fattade regeringen beslut om ändringar i inreseförbuden till , vilka innebär att måste inresande som inte är skrivna i och inte är svenska medborgare uppvisa negativt testsvar för pågående covidinfektion. Enligt uppgifter i medier (SVT, ) sker endast selektiva kontroller av testbevis på bland annat och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att de av regeringen beslutade reglerna för inresa till efterlevs?
fr · H911700 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:700 Smittspridningen av covid-19 av Boriana (M) till Socialminister (S) fattade regeringen beslut om ändringar i inreseförbuden till , vilka innebär att måste inresande som inte är skrivna i och inte är svenska medborgare uppvisa negativt testsvar för pågående covidinfektion. Enligt uppgifter i medier (SVT, ) sker endast selektiva kontroller av testbevis på bland annat och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att smittspridningen av covid-19-virus inte ska öka till följd av bristande efterlevnad av de av regeringen beslutade reglerna för inresa till ?
fr · H911701 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:701 Neutral utvärdering av reformen för slopande av revisionsplikten av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I ett pressmeddelande från regeringen och i Bolaget som brottsverktyg (direktiv 2021:115) framgår att regeringen vill återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. En särskild utredare ska överväga och föreslå åtgärder som syftar till att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter. Det finns i direktivet flera andra intressanta utgångspunkter för utredning än återinförande av revisionsplikten som kan vara tillräckliga. Regeringen missar i direktivet den uppföljning av reformen för avskaffande av revisionsplikten som efterfrågar i den rapport regeringen själv hänvisar till, Åtgärder med anledning av granskningsrapporten om avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag (RiR 2017:35). Skrivningarna och andemeningen i direktivet är att utredningen ska inrikta sig på förslag för återinförande av revisionsplikten. Det noteras att för- och nackdelar som finns med nuvarande undantag från revisionsplikten för små aktiebolag ska redovisas. Detta innebär dock ingen fullständig utvärdering av den tidigare reformen eftersom det i samma första punkt i direktivet och i skrivningar i övrigt framgår att förslag för återinförande är önskvärt. Det är angeläget att en neutral utvärdering görs av den reform som genomfördes för slopande av revisionsplikten, vilken bör vara fristående från nytt förslag om återinförande. Detta i linje med den utvärdering efterlyser. Man bör även utgå från en bredd av intressenter och aspekter. Inte endast eventuella baksidor med slopad revisionsplikt bör beaktas utan även det som intresseorganisationer för företagare pekar på. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att komplettera direktivet med att en allomfattande uppföljning av reformen för avskaffande av revisionsplikten ska göras, bortkopplad från direkt förslag om återinförd revisionsplikt?
fr · H911702 · 2022-01-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:702 verksamhet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har riktat kritik mot regelverket för arbetskraftsinvandring och att arbetskraftsinvandrare tvingas arbeta under villkor som inte överensstämmer med de villkor som legat till grund för arbetstillståndet. Nuvarande lagstiftning innehåller en straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket utlänningslagen att på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete; se 6 kap. 6 b § utlänningsförordningen. Genom att uppgifterna ska lämnas på heder och samvete blir bestämmelserna om osann eller vårdslös försäkran i 15 kap. 10 § tillämpliga. Av lagrådsremissen Förbättrade regler om arbetskraftsinvandring framgår bland annat att emellertid inte gjort några sådana systematiska kontroller. Vidare skriver regeringen: ”Regeringen vill även understryka vikten av att , till skillnad från , också genomför kontrollerna. En sådan styrning av myndigheten kan åstadkommas på annat sätt än genom lag.” Att denna viktiga del i verksamhet inte framhållits i regleringsbrevet till myndigheten är ytterst anmärkningsvärt. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att framgent använder befintliga möjligheter för att motverka missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring?
fr · H911703 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:703 Nedtagna trygghetskameror i utsatta områden av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Justitie- och inrikesminister har återkommande påstått sig vilja vidta en rad brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder. Mot bakgrund av detta har också ett antal förslag presenterats, där vi bland annat sett hur man dammat av mångåriga , förslag som tidigare klart och tydligt har avfärdats av S-regeringar. har även plötsligt börjat tala sig varm om användandet av trygghetskameror i utsatta områden, vilket välkomnas av alltifrån dem som arbetar inom rättsväsendet till brottsoffer och laglydiga människor som bor i dessa områden. Det finns således få skäl till att inte verka för fler av dessa. I min hemkommun ser vi dock hur trygghetskameror i , ett område som har klassats som utsatt, monterats ned bara efter att de sattes upp. Kamerorna, som möjliggjorde för polisen att följa utvecklingen i området live i sina mobiltelefoner, skulle bland annat bistå i kampen mot den öppna droghandeln men sattes upp efter en omfattande våldsvåg i området. De hade dessutom en tydlig trygghetsskapande effekt, vilket vi får läsa om i tidningen i , som intervjuat boende i området. Tajmingen för när dessa kameror monterades ned är som bekant inte helt optimal. Som svar på varför detta skett anger polisen för tidningen i att de kameror som satts upp behövs på annan plats. Det rör sig således om resursbrist hos polisen, vilket är extra oroväckande mot bakgrund av de förhållandevis låga kostnader som det rör sig om samt vilken skillnad kamerorna gör i . I statsbudgeten från SD, M och KD satsas det på fler trygghetskameror, vilket naturligtvis kommer att bidra. Det ändrar dock inte faktumet att regeringen för en gångs skull också måste visa prov på att själva agera. Mot bakgrund av detta önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Vad avser ministern att göra för att trygghetskameror inte ska monteras ned i utsatta områden, och kan vi förvänta oss åtgärder mot bakgrund av de uppgifter som framkommit?
fr · H911705 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:705 Kärnkraften som hållbar energikälla av (SD) till Statsrådet (S) I ett inslag i framhöll statsrådet att regeringen under hela det pågående arbetet med taxonomin drivit på för att kärnkraften ska ingå i kommissionens definition som ett hållbart alternativ. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : När och var har regeringen fört fram uppfattningen att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin?
fr · H911706 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:706 Smittspridning i skolor av (M) till Statsrådet (S) Smittspridningen i pandemin har nått nya höjder och tros nå ännu högre höjder som eleverna börjar skolan igen. vill att alla barn testas innan skolstart om det har funnits smittade i omgivningen, då distansering och att hålla avstånd i skolan är svårt. I uppmanas alla elever och skolanställda – även om de är symtomfria – att testa sig före skolstart. Detta för att minska smittspridningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta liknande eller några andra åtgärder för att minska smittspridningen i skolor?
fr · H911707 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:707 Insatser för att motverka könsstympning av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Medier rapporterar att antalet anmälningar om könsstympningar ökar – men få döms. fastslog att runt 19 000 flickor i uppskattas vara i riskgruppen för könsstympning. Anmälningarna till polisen är relativt få, men de har de börjat öka något – från 14 anmälningar till runt 40 anmälningar , enligt statistik från , Brå. Ändå är det bara två dömda. I ett av de fallen var det enligt åklagaren oerhört bra dokumentation från skola och socialtjänst som var en av de viktigaste faktorerna för att få en fällande dom. Jag vill med anledning av detta fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka insatser avser ministern att göra för att fler flickor ska få frihet till sina egna kroppar och inte behöva utstå könsstympning samt för att fler anmälda fall ska leda till fällande domar?
fr · H911708 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:708 Översyn av terminssystemet av (M) till Statsrådet (S) Dagens system med två terminer och långa sommarlov ställer till det för barn och familjer. Barn från tuffare socioekonomiska förhållanden är de som drabbas värst av dagens system med ett långt sommarlov. Många barn i får mycket stimulans ; de har familjer att vara lediga med, kanske har de närhet till böcker och får åka på kollo. Men andra sitter hemma, är passiva eller spelar dataspel. Det är inte alla kommuner som möter upp dem med en öppen förskola eller tillgängligt fritis. Det är en stress för dagens föräldrar, inte minst de som är ensamstående, att räcka till för barnen på deras skollov. Internationell forskning visar dessutom att barn tappar i sin utveckling under långa sommarlov. Det finns olika förslag om att utreda möjligheterna med att i grunden förändra den svenska skolan och införa ett system med tre terminer i stället för dagens två. Ett gott exempel kan vara det brittiska systemet. Där sträcker sig höstterminen , vårterminen till påsk och sommarterminen från påsk . Mellan dessa finns ett par veckors ledighet vardera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över möjligheterna med att i grunden förändra den svenska skolan och införa ett system med tre terminer i stället för dagens två?
fr · H911709 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:709 Ytterligare ett svenskt universitet i världsklass av (M) till Utbildningsminister (S) Tyvärr har den högre utbildningen i kommit att bli alltmer fokuserad på kvantitet i stället för kvalitet. Antalet högskolor och universitet har växt kraftigt , och många som är verksamma inom akademin vittnar om att kunskapskraven har sänkts. Att bredda den högre utbildningen kan ibland vara önskvärt, men om detta leder till att kvaliteten urholkas bör utvecklingen motverkas. I stället för att eftersträva så många utbildningsplatser som möjligt på landets universitet och högskolor bör utbildningens kvalitet prioriteras. Därför ska initiativ tas för att skapa ett internationellt elituniversitet i absolut världsklass i . finns , , (), och (), den sistnämnda med fokus på medicinsk forskning och utbildning i regionen och som återkommande rankas mycket högt i internationella jämförelser. Men för att säkra och huvudstadens konkurrenskraft och attraktivitet framöver bör satsningar göras för att, i , möjliggöra för ett ytterligare universitet i världsklass. Det skulle kunna göras genom att ett utländskt internationellt universitet får starta en filial här. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att arbeta för att möjliggöra för ett ytterligare universitet i världsklass i ?
fr · H911710 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:710 Handelstillstånd för sälprodukter av (M) till Statsrådet (S) råder totalförbud mot handel med sälprodukter. EU-reglerna gör undantag för vissa inuitsamhällen och ursprungsbefolkningar, men en svensk säljägare får inte sälja någonting från sälen. Det gör det exempelvis omöjligt att sälja sälkött för att äta eller skinn för tillverkning av olika produkter. Att sälarnas kött och päls inte får säljas kan medföra att säljägare inte tar hand om kropparna från de skjutna sälarna. En skjuten säl sjunker till botten och flyter upp först när gaser bildats i kroppen, och det kan bidra till övergödning av . Att skjuta djur utan att ta vara på kroppen är inte försvarbart och inte god viltvård. Historiskt sett har skinn, päls, kött och fett varit en handelsvara och borde således kunna vara det än . Den värdefulla säloljan, som bland annat används för impregnering och har ett högt värde som naturprodukt mot hjärt-kärlsjukdomar, omega 3-kapslar, får inte heller avyttras. Efter beslut i 2019 tillåts licensjakt på säl, vilket var välkommet, men så länge EU-förbudet mot handel med sälprodukter föreligger pågår både ett etiskt fel och ett stort resursslöseri genom att sälar skjuts och man sedan inte kan avyttra något från dem. Att tillskapa möjlighet för fler att ta del av gott sälkött och minska resursslöseriet vore bra. Med de problem har i med säl och i och med den licensjakt vi infört borde det finnas goda grunder för att få ett handelstillstånd i EU för detta. Utöver det bör regeringen inom ramen för EU-samarbetet även väcka och driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. I näringsutskottets betänkande 2019/20:NU15 bifölls motion 2019/20:1362, som senare även bifölls av . Den handlar om att bör driva frågan att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter samt att inom EU bör driva frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Ändå gör inte som beslutat. I en skriftlig fråga 2020/21:74 ger den dåvarande landsbygdsministern till svar att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan eftersom regeringen bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter är mycket små. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att följa beslut om att driva frågan om att få ett handelstillstånd i EU för handel med sälprodukter och att inom EU driva frågan om att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter?