ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111126 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1126 Mobiltäckningen på fjärr- och regionaltåg av (C) till Infrastrukturminister (S) Mobiltäckning och uppkoppling är en aktuell fråga i hela landet. Det är mängder av verksamheter som behöver tillgång till bra uppkoppling. Inom ramen för januariavtalet aktualiserades frågan om bättre mobiltäckning på tågen, och staten sköt till medel. Men det gick inte som planerat. Av de 50 miljoner som skulle gå till förbättring av uppkoppling längs järnvägen 2021–2022 delades inga medel ut alls för , och avseende kan pengar endast sökas av mobiloperatörer. Ansökningstiden gick ut . Längs järnvägsspåren finns redan genom försorg strömförsörjning, fiber och som skulle kunna användas av mobiltelefonoperatörer för att kostnadseffektivt och snabbt montera fler sändare, vilket påtagligt skulle förbättra både täckning och kapacitet längs järnvägarna och ge resenärerna på tågen en bra uppkoppling. Tyvärr har det visat sig ytterst svårt för mobiloperatörerna att få tillgång till fiber och el, vilket innebär både att den it-infrastruktur som staten äger inte nyttjas fullt ut och att täckningen längs spåren inte utvecklats på det sätt den kunde. investerar dessutom just nu i att kraftigt öka kapaciteten i fibernätet och bygga fler . De nya masterna är dock betydligt lägre än de befintliga vilket gör dem ointressanta för mobiloperatörer att samutnyttja då yttäckningen blir för dålig för att skapa ett effektivt fungerande nät. Det ligger nära till hands att dra slutsatsen att en betydelsefull faktor för att förbättra uppkopplingen på tåg är att öppna upp och tillgängliggöra infrastruktur för mobiloperatörerna så att de kan arbeta för bättre täckning och kapacitet längs spåren. Likaså att utformar även de nya masterna på ett sätt som gör dem attraktiva att samutnyttjande för mobiloperatörer. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Avser ministern att ta några initiativ till att tillgängliggöra och anpassa utformningen av den statliga infrastrukturen för fiber, och strömförsörjning i syfte att förbättra uppkopplingen för resenärerna på fjärr- och regionaltåg?
fr · H9111127 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1127 Det nya pensionstilläggets effekter av (M) till Statsrådet (S) Enligt pensionsreformen var det tydligt att pensionen skulle vara kopplad till arbetad tid. Och Pensionsgruppen kom till för att få långsiktiga beslut, där alla ingående partier skulle vara överens. Grundprinciperna var livsinkomst och pensionsavgift för pension. Man har varit överens om att vi alla måste arbeta mer, och även längre upp i åldrarna då vi blir allt äldre, för att klara framtida pensioner. vill regeringen införa ett garantitillägg i bostadstillägget, som ligger utanför pensionsöverenskommelsen och därmed enligt regeringen inte ska tas upp i Pensionsgruppen. Detta trots att statsrådet i medier och sina mediekanaler själv kallar garantitillägget för en höjning av pensionerna. ska betalas ut till de som har en pension och trappas ned och fasas ut helt vid . De som har så låg pension har antingen arbetat deltid, arbetat svart eller inte arbetat alls under vissa perioder. Det ger alltså mest till de som arbetat minst. Det nya garantitillägget riskerar därmed att tillsammans med andra bidrag göra att de i den här gruppen som tjänar in pengar via arbete får mindre pengar i plånboken i slutändan, då garantitillägget minskar med per intjänad ny hundralapp. Även bostadstillägget blir mindre för varje extra hundralapp som arbetas ihop. Sammantaget med skatten innebär detta en marginaleffekt på , enligt experter. Många års arbete och eventuellt extraarbete ger endast några hundralappar mer än för den som arbetat mot den som inte arbetat. Principen om arbetslinjen går därmed förlorad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att stimulera fler att arbeta mer för ökad pension när effekten av arbetet blir så liten?
fr · H9111128 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1128 Försenad språkutveckling hos barn pga cocktaileffekt av miljögifter av (MP) till Klimat- och miljöminister (S) Inom skolpolitiken har man infört läsa-skriva-räkna-garantin. Ny forskning visar att samma fokus också behövs inom miljö- och hälsoskyddet. Forskningen visar att en cocktaileffekt av kemikalier hos gravida kvinnor påverkar barns språkinlärning. En ny metod har tagits fram för att bedöma kemikalieblandningars effekt på människors hälsa. Forskningen presenteras i senaste numret av den vetenskapliga tidskriften , och en av forskarna intervjuas i Aktuell Hållbarhet. En kombination av hormonstörande kemikalier i blodet hos nästan 2 000 gravida kvinnor leder till försenad språkutveckling hos vartannat barn, visar studien. Var och en för sig har halterna legat under kritiska gränsvärden, vilka är de som regleras i miljölagstiftningen. För att förutspå risken för språkutveckling har effekten på mänskliga hjärnceller och zebrafiskar studerats. Jag vill med anledning av ovanstående fråga klimat- och miljöminister : Vilket ansvar kommer ministern att ta för att den så kallade cocktaileffekten ska kunna bli utgångspunkt för reglering av kemikalier i ?
fr · H9111129 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1129 Ökade spänningar på av (V) till Utrikesminister (S) I och med brexitavtalet förblev en del av EU:s inre marknad. Det har inneburit att varukontroller ska utföras vid hamnar i av varor från . Främst handlar det om matvaror. Detta är en del av det så kallade Nordirlandsprotokollet, som skrevs in i handelsavtalet mellan och . Det möjliggör att gränsen mellan och kan förbli öppen trots att är en del av EU. , kort efter att Nordirlandsprotokollet hade kommit på plats, hotades anställda som jobbade vid de nordirländska hamnarna i och just för att de utförde sitt jobb och granskade varor från och på väg in till via . Även EU-tjänstemän hotades, och hamnarna blev en måltavla för probrittiska grupper som motsätter sig kontrollerna. avgick försteminister , tillhörande Demokratiska unionistpartiet (DUP), som anser att varukontrollerna hotar roll som en del av . Företrädare för , inte minst den tidigare partiledaren , har uppmanat att varukontrollerna inte ska genomföras. Det strider mot Nordirlandsprotokollet. Motsättningarna kring brexitavtalet som helhet riskerar att trissa upp konflikten om delning och underminera långfredagsavtalet, som är avgörande för en fredlig utveckling. har varit tydliga med att brexitavtalet ska följas för att inte riskera att skada långfredagsavtalet. Det är även viktigt att den brittiska regeringen och dess utrikesminister agerar för att inte spä på konflikten och våldsamheter. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom EU och i kontakter med och vidta åtgärder för att minska spänningarna som har uppstått i och med brexitavtalet?
fr · H9111130 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1130 fängslanden av palestinska minderåriga av (V) till Utrikesminister (S) 17-årige har hållits fängslad av sedan hans gripande . Utan åtal eller rättegång är Amals fall ett av de längsta och värsta fängslandena av en palestinsk minderårig. Han lider dessutom av en autoimmun sjukdom som kräver kontinuerlig medicinsk behandling och som gör honom särskilt sårbar för covid-19, inte minst på grund av att hans sjukdom inte tillåter honom att vaccinera sig. Det har visat sig att har testat positivt för covid-19. var omkring 4 500 palestinier fängslade av som politiska fångar. Nästan 200 fängslade var barn. I de israeliska militärdomstolarna finns ingen specifik process när barn åtalas, som inte kan förses med advokat eller ens att familjemedlemmar tillåts vara på plats. Rapporterna om påtvingade erkännanden och att barn misshandlas fysiskt och psykiskt är överväldigande. gjorde , UNRWA och OHCHR ett gemensamt uttalande om att ska frisläppas. har FN:s generalsekreterare i en årlig rapport om barn och väpnade konflikter uppmanat att sluta med administrativt frihetsberövande av barn. Trots det har över 12 000 palestinska barn fängslats av . agerande strider också mot som de själva varit med och signerat. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att fördöma fängslande av och andra fängslanden av palestinska minderåriga?
fr · H9111131 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1131 Utbyggnad av laddinfrastruktur i alla delar av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har en uttalad ambition om att ska elektrifieras. Ett av skälen för detta är att transportsektorn beräknas stå för cirka en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. Infrastrukturminister , som är ordförande för den som tillsattes , har gett uttryck för att elektrifieringen måste påskyndas för att uppnå kraftigt reducerade utsläpp från vägtransporterna. En ökad elektrifiering av den svenska fordonsflottan uppmuntras också från politiskt håll genom den så kallade bonus malus-modellen för fordonsskatt, som ska stimulera till inköp av nya elbilar. En av de svaga punkterna när det gäller visionen om en elektrifierad svensk fordonsflotta är den på många håll glesmaskiga laddinfrastrukturen. I synnerhet i landsbygder, där transportavstånden ofta är långa, är detta behov uppenbart som antalet laddstationer är litet. Där kan man inte förlita sig enbart på så kallad hemmaladdning. Flera kommuner, bostadsbolag, företag och drivmedelsstationer har förstått detta och planerar för anläggande av så kallade snabbladdare för att möta vad de uppfattar som transportsektorns framtida behov. I detta sammanhang är det därför anmärkningsvärt att företrädare för dessa intressenter återkommande rapporterar att de av sina elbolag nekas den så kallade uppsäkring som är nödvändig för att kunna anlägga en eller flera snabbladdare. I den handlingsplan presenterat trycker man på att omställningen förutsätter att privata aktörer, kommuner, regioner och stat agerar gemensamt. Med bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Hur ser ministern på den omständigheten att utbyggnaden av laddinfrastrukturen bromsas av att flera av landets elbolag inte kan erbjuda sina kunder nödvändig uppsäkring, och avser ministern att agera för att undanröja detta hinder i syfte att underlätta utbyggnaden av snabbladdare i hela landet?
fr · H9111132 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1132 Nedstängningen av kopparnätet av i (M) till Statsrådet (S) har arbetat med att ersätta det gamla kopparnätet som används för fast telefoni och asymmetrisk digital abonnentlinje (ADSL). Under innevarande år kommer 145 kommuner och 299 orters telestationer att påverkas. ska det vara borta helt. På papperet ska det finnas täckning nästan överallt – men det stämmer inte. I många byar och bland många hushåll, till exempel i , finns det varken snabbt bredband eller stabil mobiltäckning. Nedsläckningen av det gamla kopparnätet medför problem och en stark oro för människor som bor i områden där det gamla kopparnätet avskaffas utan att de nya lösningarna är helt utbyggda och finns tillgängliga. Nedstängningen av kopparnätet går på många håll i helt enkelt för snabbt i förhållande till utbyggnaden av fiber eller mobil teknik. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att verka för att det sker en större tidsmässig harmonisering mellan nedläggningen av kopparnätet och tillgången till snabbt bredband och stabil mobiltäckning?
fr · H9111133 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1133 Artskyddsförordningen av i (M) till Klimat- och miljöminister (S) I står skogsnäringen för av totala varuexport, och alla de omkring 320 000 enskilda skogsägarna har en enorm betydelse för den svenska landsbygdens företagande. Efter en dom från så riskerar stora delar av det svenska skogsbruket att omöjliggöras. Eftersom den svenska artskyddsförordningen har samma bestämmelser för fåglar som de sällsynta arterna i EU:s livsmiljödirektiv, så är bedömningen att samma principer ska gälla alla fåglar i hela . Detta riskerar att inga förändringar i naturen kommer att vara möjliga, vilket kommer att få oanade konsekvenser på en mängd områden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur avser ministern att agera för att förändra artskyddsförordningen innan hela stannar?
fr · H9111134 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1134 De allmännyttiga bostadsbolagen och lagen om offentlig upphandling av (V) till Statsrådet (S) har allbo-lagen styrt de allmännyttiga bolagen. Det innebär att de ska drivas enligt affärsmässiga principer och på marknadens villkor. När lagen infördes borde även kravet på att allmännyttan ska lyda under ha ändrats. Så blev det tyvärr inte. Detta trots att allmännyttan inte bygger med offentliga medel, att kostnaden för att bygga täcks av hyresintäkter från hyresgästerna samt att bolagen verkar på en konkurrensutsatt marknad. Allmännyttans ekonomiska förutsättningar att bygga skiljer sig därmed från privata fastighetsägares. Utredningen om bättre konkurrens i bostadsbyggandet konstaterade att allmännyttan har en företagsekonomisk nackdel på grund av att de tvingas använda . Allmännyttan har även låtit göra en studie som visar att de därmed får högre byggkostnader. Det innebär att hyrorna i nyproduktion som är alldeles för höga för vanligt folks plånböcker skulle kunna pressas, vilket vore välbehövligt. Att allmännyttan tvingas använda snedvrider konkurrensen till privata fastighetsägares fördel, leder till dyrare nybyggnation, högre hyror och troligen större bostadsbrist. Ofta får allmännyttan in få anbud vid upphandling. Byggbolagen får extra arbete med att lämna in anbudsunderlag. Risken för formaliafel finns och kan diskvalificera byggbolaget, och därmed har deras arbete varit förgäves. Det är alltså enklare att lämna anbud till privata fastighetsägare och därmed också en mindre kostnad för byggbolagen och övriga leverantörer. Det blir inte möjligt att arbeta ihop med utförarna för att hitta bästa lösningarna eller att ändra, vilket i sin tur påverkar pris och kvalitet. Även tidsmässigt skulle bygget kunna påverkas utifrån att utföraren och allmännyttan skulle kunna bestämma när det passar för utföraren och då också få möjlighet att pressa priset ytterligare. Det finns många olika skäl till varför allmännyttan inte borde lyda under längre Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet ta initiativ till lagändring så att de allmännyttiga bostadsbolagen inte längre behöver lyda under lagen om offentlig upphandling?
fr · H9111135 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1135 digitala utveckling av i (M) till Statsrådet (S) klubbade regeringen digitaliseringsstrategi. Strategin innebar att man satte målet att ”statliga myndigheter, kommuner och regioner ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag”. I senaste rankning av medlemsstaternas arbete med digitalisering av den offentliga sektorn hamnade , trots den ambitiösa målsättningen, längst ned. Enligt är sämst på proaktivitet och att utforma offentlig sektor för digitala processer. Vi är näst sämst på öppenhet som standard och användardriven utveckling. Och vi hamnar bland de tio sämsta vad gäller datadriven offentlig sektor och offentlig sektor som en plattform. riskerar att hamna hjälplöst efter i utvecklingen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att skynda på och stärka digitala utveckling?
fr · H9111136 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1136 Mackar i glesbygd av i (M) till Statsrådet (S) Enligt föreskrifter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) måste alla bensinstationers rör och ledningar rostskyddas för att minska risken för läckage, vilket är rimligt. För de större bensinbolagen utgör de investeringar som behövs för att möta säkerhetskraven inga större problem. Men för de mindre bensinmackarna i landet kan investeringar på hundratusentals och i vissa fall bli en hård smäll. Det finns visserligen stödsystem . Men Svensk Bensinhandel varnar för att pengarna betalas ut först efter att rören har bytts och att många banker är ovilliga att ge brygglån. Om inget görs riskerar många glesbygdsmackar att läggas ned helt i onödan. De skärpta säkerhetskrav som träder i kraft påverkar i storleksordningen 500 bensinmackar i glesbygden. För de samhällen där mackarna tvingas stänga får det en kraftig påverkan på samhällsservicen och skapar problem för och räddningstjänsten. Lokala bensinstationer fungerar i många fall även som matbutiker, postutlämningsplatser och apotek, vilket gör att många funktioner försvinner om de skulle läggas ned. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vida några ytterligare åtgärder för att förhindra att glesbygdsmackar behöver läggas ned ?
fr · H9111137 · 2022-02-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1137 Nationella riktlinjer för hypotyreos av i (M) till Socialminister (S) Hypotyreos är en av de vanligaste kroniska sjukdomarna. Risken att drabbas ökar med ålder, om man är kvinna eller har en nära släkting som är drabbad. Hypotyreos är en endokrin folksjukdom. Den kliniska bilden varierar från lindriga ospecifika symtom som trötthet, frusenhet, nedsatt vitalitet och obstipation till livshotande myxödem med uttalad känslighet för läkemedel, konfusion, areflexi och megakolon. Underfunktion i sköldkörteln kräver oftast livslång behandling. ökar medicineringen mest bland unga kvinnor och bland män. har förskrivning av syntetiskt sköldkörtelhormon ökat markant, mest vid lindriga former. Bara i mitt hemlän är det drygt 13 000 personer som medicineras med sköldkörtelhormon Många av de drabbade mår heller inte bra, trots medicinering. Eftersom det saknas ett kvalitetsregister för uppföljning av patienter på gruppnivå saknas viktiga kunskaper om orsaker, behandlingsresultat, långtidseffekter och samsjuklighet. medicineras nästan en halv miljon invånare i mot sköldkörtelsjukdom, men det är inte säkert att de får rätt vård. Kriterierna för diagnos och behandling skiljer sig åt mellan regionerna. Med anledning av att det saknas tydliga och forskningsbaserade riktlinjer skapar detta stora problem för behandlande läkare inom primärvården, som ofta är de som möter patienterna. Det är naturligtvis så att det finns olika typer av kunskapsstöd med helt eller delvis olika funktioner. nationella riktlinjer riktar sig i första hand till beslutsfattare och huvudmän inom regioner och ger framför allt stöd vid beslut om prioriteringar och fördelning av resurser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hypotyreos, med kriterier för diagnos och val av behandling?
fr · H9111138 · 2022-02-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1138 Omformulering i EU:s reviderade energiskattedirektiv med hänsyn till omställningen i kollektivtrafiken av (C) till Finansminister (S) presenterade kommissionen, som en del av det så kallade Fit for 55-paketet för att förverkliga den gröna given, ett förslag till omarbetat direktiv om en omstrukturering av unionsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Förhandlingar rörande det reviderade energiskattedirektivet förs i rådet. förhoppning är att ett nytt direktiv ska kunna träda i kraft . I pågående förhandlingar rörande reviderat energiskattedirektiv är det för hela den svenska kollektivtrafiken viktigt att ett antal förändringar genomförs i nu liggande förslag från , för att gynna den starka och positiva omställningen till en fossilfri fordonsflotta inom kollektivtrafiken. kör svenska bussar till på förnybara drivmedel, där flytande biodrivmedel såsom HVO är en stark faktor. Men även elektrifieringen av busstrafiken genomförs nu i allt snabbare takt när allt fler av landets regionala kollektivtrafikmyndigheter i sina upphandlingar av busstrafik ställer krav som gynnar elbussar. I förslag till nytt energiskattedirektiv är det positivt att förslaget innehåller en för alla medlemsländer gemensam miniminivå på energiskatter. Det gynnar en god konkurrens inom unionen på företagsnivå i stället för nationsnivå. Vidare är det positivt att skatt ska baseras på energiinnehållet och miljöprestandan. Däremot är det negativt att förslaget förordar varierande skattenivåer för biodrivmedel, beroende på vilka råvaror som ingår i biodrivmedel. Riktigt allvarlig är den föreslagna nivån på grödebaserade biodrivmedel och för de biodrivmedel som kallas hållbara. De biodrivmedel som produceras av godkända råvaror enligt förnybartdirektivet (Red II) ska ha samma skattenivå. Transportsektorn, där kollektivtrafiken ingår, måste ha tydliga, långsiktiga och ekonomiskt hållbara spelregler. Det är av största vikt att all lagstiftning drar i samma riktning och i samma takt för att det ska vara ekonomiskt hållbart för dem som har att följa lagstiftningen. I detta fall finns Red II som klargör hållbarhetskriterierna. Alla ändringar av kriterierna måste ske i detta direktiv, inte i andra regelverk. Noteras kan att nuvarande ESD (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) tillåter helt skattebefriad energi för kollektivtrafik, men det förefaller som en svår skrivning att föra över i skrivningar i det reviderade direktivet, varför en skrivning om sänkta skattenivåer, generellt, torde vara vägen framåt. Med hänsyn tagen till det ovan anförda vill jag fråga finansminister : Arbetar ministern och regeringen nu för att i förslag till reviderat energiskattedirektiv få till stånd en skrivning som stadgar möjlighet för ett medlemsland att låta kollektivtrafik erhålla generellt sänkta skattenivåer?
fr · H9111139 · 2022-02-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1139 Barns rätt i tvister av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) () tog upp ett antal förslag för att uppfylla barnets rättigheter vid tvister om vårdnad, boende och umgänge. Detta mot bakgrund av ny rapportering från om hur våld och övergrepp beaktas i domar och att barns rättigheter kränks allvarligt vid tvister. Ett av BO:s förslag är att ge barnet ett eget ombud i processen, som enbart för barnets talan. I rapporteringen tas upp att i av bedömningarna tar domstolen inte hänsyn till faran för barnet. Barn upplever stora brister i sina möjligheter att komma till tals och att vara delaktiga i beslut om vårdnad, boende och umgänge. Dessutom upplever många barn att man inte beaktar det som barnen själva berättar. Detta är mycket allvarligt och pekar på behoven av att stärka barns rättigheter i tvister. Dessa behöver säkras redan tidigt i processer för separationer och vårdnadstvister, redan under familjemedling. Detta genom att få en egen särskild stödperson för att rättsligt skydda och hjälpa barnet. Vi har länge agerat för införandet av en särskild stödperson till barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att verka för införandet av en särskild stödperson till barn, och det redan i ett tidigt skede, i processer som gäller tvist mellan vårdnadshavare om vårdnad, boende eller umgänge?