ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111859 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1859 Utbyggnaden av 5G-nätet av (SD) till Statsrådet (S) Det finns många förhoppningar på 5G-utbyggnanden, allt ifrån att lösa stora frågor som bredband till glesbygd, telemedicin i avlägsna delar av landet med uppkopplade patienter till självstyrande bilar som reducerar antalet olyckor. Även frågor som självreglerande ventilationssystem baserat på närvaro och smartare belysning inom- och utomhus ingår i förhoppningarna. har länge varit ledande inom EU på området digitalisering. Jag kan dock konstatera att tappar position i jämförelser gjorda av . När det gäller specifikt 5G-täckning ligger långt under EU-genomsnittet. För 5G-täckning i befolkade områden har jämfört med ett EU-snitt på . Enligt EU:s digitaliseringsmål ska hela unionen ha 5G-täckning . Trots ovan angivna siffror så noterar jag att energi- och digitaliseringsministern i media utlovar att ”Vi kommer att uppnå EU:s mål utan större problem som det ser ut nu.”. Mot bakgrund av ovan vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att uppnår målet om full 5G-täckning ?
fr · H9111860 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1860 Krav på kontanthantering av (SD) till Statsrådet (S) Krav på kontanthantering är en högaktuell fråga. Detta av flera skäl: krig, andra kriser och cyberattacker, samt sårbara gruppers behov. Digitala betallösningar förenklar för många, men det drabbar också negativt, inte minst den äldre generationen och personer med funktionsvariationer. Utvecklingen med digitala lösningar är positiv, men får inte ske på bekostnad av nödvändigheter. Det är inte alla som i alla lägen kan hantera digitala betallösningar. Cyberattacker är ett stort hot mot svenska företag. Riskerna är inte desto mindre i orostider med pågående krig i närområdet. Rapportering visar att säkerhetsrutiner inte hinner med i utvecklingen. Det har förekommit att butiker drabbats av hackning och måste pausa försäljningen eftersom betalsystemen inte fungerat. Detta är samhällsfarligt och försätter medborgare i besvärligt läge. En utredning pågår, , med uppdrag att kartlägga betalningsmarknadens utveckling och analysera statens framtida roll på betalningsmarknaden. Men kontantfrågan är för viktig för människor i samhället, för att endast hänvisning till en utredning ska göras. Regeringsföreträdare behöver besvara frågan om hur man ställer sig till ett krav på kontanthantering. , Svensk handel och har uttryckt vikten av kontanter för att samhället ska fungera. I och finns allmän kontantplikt. Vi i menar att med vissa undantag ska en kontantplikt för livsnödvändig konsumtion som omfattar livsmedelsbutiker, apotek och bränslestationer, finnas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilket svar har statsrådet på vad regeringen kommer att göra för att förstärka den nationella kontanthanteringen, vid sidan av eventuell hänvisning till att det pågår en utredning om statens roll på betalmarknaden?
fr · H9111862 · 2022-08-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1862 Utlämning av turkisk medborgare till av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterar flera medier om att den fattat beslut om att lämna ut en turkisk medborgare som finns med på listan som despot lämnade över till i samband med Natoförhandlingarna. Mannen, som är , dömdes i 2013 och 2016 för flera fall av brottet missbruk av bank- och kreditkort. Han fick fängelse och i två fall och fängelse och i ett fall. Samnytt rapporterar att efter att en rättsprocess inletts mot honom flydde han till där han sökte asyl. Asylansökan avslogs , och det beslutades att han skulle utvisas till . beviljades han istället tillfälligt uppehållstillstånd som flykting i . Efter att ha gift sig med en äldre svensk kvinna fick han uppehållstillstånd även i . kontaktade i svenska myndigheter och begärde att han skulle gripas. häktades han och har suttit frihetsberövad . skickade Riksåklagaren in sitt yttrande till . Enligt det finns inget hinder mot utlämning. Men gör en annan bedömning i sitt beslut , skriver Samnytt. Enligt beslutet anses visserligen inte en utlämning vara oförenlig med , däremot bedöms det brott 34-åringen dömts för i vara preskriberat enligt svensk lag. Därmed, hävdar HD, kan den 34-årige turken inte utvisas. Riksåklagaren menar motsatsen i sitt yttrande; att brottet inte är preskriberat. HD skriver, enligt Samnytt, i sitt beslut: "NN har inte häktats eller fått del av åtalet från brotten. Framställningen innehåller inte heller någon uppgift om att det vidtagits någon åtgärd som enligt svensk lag skulle ha medfört preskriptionsavbrott. Av det följer att preskription har inträtt. Det föreligger därför hinder mot utlämning av NN för lagföring." Justitie- och inrikesminister skriver till att: ”Det här är ett vanligt rutinärende. Personen i fråga är turkisk medborgare och dömd för bedrägeribrott i och 2016. Begäran om utlämning inkom . har i vanlig ordning prövat frågan och kommit fram till att det inte finns hinder för utlämning för att avtjäna straffet”. Ministern hävdar alltså att ”har i vanlig ordning prövat frågan och kommit fram till att det inte finns hinder för utlämning för att avtjäna straffet”. gör uppgifter gällande att tvärtom anser att det ”föreligger hinder mot utlämning”. Fråga är då om ministern medvetet eller omedvetet far med osanning i sitt uttalande? Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Varför hävdar ministern i sitt svar till SVT att ”har i vanlig ordning prövat frågan och kommit fram till att det inte finns hinder för utlämning för att avtjäna straffet”, när uppgifter gör gällande motsatsen?
fr · H9111863 · 2022-08-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1863 Ökade beställningar till svensk ammunitionstillverkning av (SD) till Försvarsminister (S) behöver mer vapen och ammunition. Flera länder och däribland har levererat vapen och ammunition sedan angrepp, men har leveranserna kommit från ländernas egna lager. Som meddelades har en givarkonferens just hållits där flera länder inklusive , diskuterat att producera vapen specifikt för liksom att tillsammans bidra till utbildning och minröjning. Mer konkreta beslut ska förhoppningsvis tas vid nästa möte som planeras till september. Det är positivt att synkroniserad produktion och leveranser av vapen nu planeras, men överraskande att det tagit så . Att nästa mer konkreta möte ska äga rum först om en månad är inte heller tillfredsställande, eftersom det från konkreta beslut till verkligt ökad produktion rimligen tar ytterligare tid. Det är därför viktigt att fundera över vad kan göra . uttalar regelbundet att man har ont om såväl lätt som tung ammunition och leveranser från Väst verkar inte vara tillräckliga. Här kan göra en ökad insats utan att vänta in andra länder. som vi bistår , behöver ammunition även finnas i tillräcklig mängd för den svenska beredskapen. Beträffande lätt ammunition, verkar det föreligga en brist i många länder som drivit upp priserna även på civil ammunition. Situationen kan förväntas förvärras nu när jaktsäsongen tar sin början. Svenska ammunitionstillverkare bör därför få tydliga beställningar från staten för framåt eller helst , så att de investerar i ökad produktionskapacitet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Har regeringen lagt, eller avser regeringen i närtid lägga ökade beställningar på ammunition för försvaret och för det militära biståndet till , som täcker åtminstone behov och gärna mer, till och andra svenska ammunitionstillverkare så att de ökar sin produktion?
fr · H9111864 · 2022-08-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1864 Pumplagen av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) infördes pumplagen, lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, som tvingade de största bensinstationerna att även tillhandahålla förnybara drivmedel som exempelvis etanol och biogas. Elektricitet är dock explicit uteslutet som förnybart drivmedel i lagen. har emellertid utvecklingen tagit en annan vändning i form av en snabb elektrifiering av personbilsflottan. Jag kan konstatera att det i skrivande stund finns 349 909 laddbara personbilar i , vilket utgör av den svenska personbilsflottan. Tillväxttakten är svindlande . Att i detta läge fortsätta att tvinga bensinstationer att tillhandahålla etanol och biogas framstår som minst sagt apart. Vi har länge drivit frågan kring elektrifiering av transportsektorn, vilket även framgår av våra budgetsatsningar på området. Vi ser också att detta är en väg som både marknad och konsumenter uppskattar samt att det ger reell effekt avseende utsläppen från transportsektorn. En sektor som står för ca 1/3 av växthuspåverkande utsläpp. Många bensinstationer sökte dispens från gällande pumplag. Dispenserna var dock tidsbegränsade och många håller nu på att löpa ut. Indikationer har kommit att Transportstyrelsen inte kommer att förlänga dispenserna för samma anledning som vid första ansökningstillfället. Detta innebär att många bensinstationer blir tvingade till dyra investeringar för att skaffa biogas eller etanol. som det inte är dessa drivmedel som efterfrågas längre. Lagen som från början sades vara “teknikneutral” tvingar nu bensinstationerna att satsa på ”fel” förnybart drivmedel. Mot bakgrund av ovan vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Kommer ministern att vida åtgärder för att förändra lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel i syfte att fokusera på elektrifiering?
fr · H9111865 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1865 Provorter för körkort läggs ned av (M) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har uppenbarligen inte brytt sig om att lagt ned teoriproven för körkort i ? Trots protester från både körskolor, elever och kommunen så har tagit bort teoriproven från . Att regeringen nu accepterar att cirka 300–500 elever ska behöva resa 4–7 mil för att ta sig till innebär både problem för eleverna men också en onödig miljöbelastning att förflytta alla dessa elever till . Fler behöver ta körkort, fler behöver ha körkort för att få jobb i . Regeringens politik och agerande är synnerligen märkligt om man vill värna om att fler ungdomar får jobb, en bättre miljö och landsbygden. Regeringen borde i stället ha agerat så att med flera orter kunde fått ha kvar sina teoriprov och förarprov, för att öka tillgängligheten och underlätta för fler att ta körkort. Min fråga till infrastrukturminister är: Avser ministern att göra något för att teoriproven återigen ska startas upp i ?
fr · H9111866 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1866 Det fria vårdvalet och kvinnors rätt till kejsarsnitt av (SD) till Socialminister (S) Patientlagen är tydlig: Vård ska så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Vidare läser vi i samma lag att vården ska främja berörda patienters integritet, självbestämmande och delaktighet. När det finns flera behandlingsalternativ som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet ska patienten enligt lagen dessutom få möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. Läkarnas etiska regler är också tydliga. I dessa anges det att en läkare ska behandla patienten med empati, omsorg och respekt. Läkaren får inte använda sin yrkesauktoritet för att inkräkta på patientens rätt att bestämma över sig själv. Trots dessa texter saknar kvinnor den till synes självklara rätten till sin egna kropp, detta då de förvägras rätten att välja mellan två likvärdiga alternativ, det vill säga att få föda vaginalt eller genom kejsarsnitt. Rådande förhållningssätt, att tvinga kvinnor till vaginal förlossning, kan närmast betraktas som ett direkt övergrepp från samhällets sida och ett tydligt brott mot patientlagen. Vidare ser vi hur kvinnor som är tänkta att föda via kejsarsnitt saknar samma möjlighet till att välja öppenvård som andra. I rättvisans namn bör det fria vårdvalet rimligen gälla samtliga kvinnor. Socialminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Kan ministern tänka sig att vidta några åtgärder för att garantera kvinnor rätten att välja kejsarsnitt och avser hon att vidta åtgärder i syfte att säkerställa att det fria vårdvalet framöver ska fungera lika för kvinnor som föder vaginalt respektive genom kejsarsnitt?
fr · H9111867 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1867 deltagande i 41:a session av (SD) till Utrikesminister (S) När världssamfundet nu försöker återställa tillvaron i spåren av coronapandemin ser vi en stor utmaning i att återställa ett effektivt transport- och logistiknätverk, inte minst beträffande civil flygtrafik och flygledning. Huvudansvaret inom detta område ligger på (), som har sitt säte i , . Från till kommer den att hålla sin 41:a session, till vilken den bjuder in sina 193 avtalsslutande stater samt många andra icke-statliga internationella civila luftfartsorganisationer samt flygbolagsrepresentanter. Vid tidigare ICAO-församlingssessioner har inbjudits att delta aktivt och meningsfullt i överläggningarna. Den här gången har dock av okända anledningar inte bjudits in. Detta ses av många som mycket förvånande mot bakgrund av deras roll som ett pålitligt och ett vitalt nav för internationell civil flygtrafik och kontroll. Faktum är att bland andra uppgifter övervakar 18 internationella rutter och 17 flygplatser som tillhandahåller civila flygtjänster. Utrikesminister har vid ett flertal tillfällen sagt att man önskar ett bra samarbete med . Hon har bland annat sagt att ”både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer” (2020/21:351) och att ”regeringen kommer att fortsätta att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer” (2019/20:1692). Det bör därför vara ett lätt val för utrikesministern att uttrycka ett allmänt stöd för att ska utfärda en inbjudan till att på ett meningsfullt sätt delta i den kommande ICAO-församlingens session. Vidare bör det, inom ramen för den demokratioffensiv inom utrikespolitiken som regeringen säger sig bedriva, vara naturligt för regeringen att också arbeta aktivt för detta. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Stöder ministern deltagande i 41:a session och på vilket sätt avser hon i sådana fall att verka för detta?
fr · H9111868 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1868 Utvisning av kriminella migranter av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) uppmärksammades det i tidningen att en nyanländ syrier vägrat betala sin tågresa och därefter tacklade tågvärden. Tågvärden fick vidare höra att vederbörande var en ”jävla svensk-hora-rasist”. visade det sig att denne otacksamma, ohyfsade och djupt osympatiske individ var en serievåldtäktsman som dömts för olika övergrepp i såväl som och . Mannen har bland annat tvingat till sig sex genom att misshandla eller knivhota sina offer och har ertappats med att förfölja och hålla fast en förbipasserande kvinna som han därefter tafsat på. Vittnesmålen om de olika dåden visar milt uttryckt på en sällan skådad hänsynslöshet. Det är dock inte bara grova sexualbrott denne individ gjort sig skyldig till. Han har vid sidan om hot och förgripelse mot tjänsteman även försökt sig på utpressning av en pizzeria. Mannen i fråga har trots allt detta, sluppit utvisning. Sorgligt nog finns det exempel på exempel där utländska medborgare som begått fasansfulla brott slipper utvisning, och vissa har till och med belönats med medborgarskap efter att de misstänkts för eller rent av blivit dömda i svensk domstol. Detta trots att vår nuvarande justitieminister flertalet gånger påstått sig vilja stå för hårdare tag mot kriminella i allmänhet och sexualbrottslingar i synnerhet. Det bör inte betraktas som särskilt kontroversiellt att kräva av utländska medborgare som vistas i vårt land att de ska följa rådande lagar. Mot bakgrund av ovanstående önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Har ministern för avsikt att verka för att införa nolltolerans där samtliga utländska medborgare som begår allvarliga brott per automatik förlorar rätten att vistas i och om så inte är fallet, varför?
fr · H9111869 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1869 Prioritering avseende utvisningar av (SD) till Statsrådet (S) Flera medier skrev under föregående år om en kurdisk familj som skulle utvisas. Det handlade dels om två barn i lågstadieåldern, som båda är födda i , dels om deras föräldrar som ursprungligen kommer ifrån . Båda dessa har heltidsjobb. Utöver de många artiklar som skrivits om denna familj har klasskompisar till de två barnen demonstrerat, vädjandebrev har skickats och en namninsamling nådde över 6 000 signaturer . Engagemanget är naturligtvis inte särskilt förvånande, då det till synes handlar om en exemplarisk invandrarfamilj som myndigheterna önskar utvisa. Det sticker särskilt i ögonen då man vet vilket bristande engagemang som regeringen har beträffande utvisning av andra migranter som saknar rätt att vistas i . Sådana som inte jobbar och i stället på olika sätt belastar samhället och det gemensamma eller som rent av sysslar med kriminalitet. Undertecknad vet inte hur det har gått för nämnda familj från . Dock är det alldeles uppenbart att det finns en skev prioritering avseende avvisningar från . Detta har vi även sett beträffande exempelvis personer som gästarbetat i , men som fått lämna landet av den enkla anledningen att de inte tagit tillräckligt med semester. Statsrådet önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Avser statrådet att vidta åtgärder i syfte att ändra prioriteringen avseende utvisningar, eller på annat sett se över rådande hantering?
fr · H9111870 · 2022-08-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1870 Minskat engagemang och feministisk utrikespolitik gentemot av (SD) till Utrikesminister (S) återkopplade utrikesministern på frågor från undertecknad (1811 och 1812) som berörde kostnaden för den svenska utrikesrepresentationen i samt de brister vi ser i denna representation. Utrikesministern väljer att inte svara på den vitala frågan om varför som ensamt europeiskt land valt att nedprioritera sin representation i . Ej heller berör hon frågan om hon tycker att det är rimligt med den omtalat dysfunktionella representation som finns på ön eller om det är rimligt med de extra kostnader som tillkommer till följd av nuvarande upplägg. Det enda som berörs är att kostnaden för representationen totalt minskat under pandemiåren (allt annat vore märkligt). Undertecknad har vid ett flertal tillfällen lyft det motstridiga med regeringens påstådda demokratioffensiv (som enligt tidigare utrikesminister skulle genomsyra all utrikespolitik) kontra bristfälliga engagemang i . Utrikesminister har främst beskrivit regeringens demokratioffensiv som att på olika sätt främja demokratiska styrelseskick, vilket gör denna fråga än mer aktuell. är nämligen ett av världens i särklass mest demokratiska länder – det mest demokratiska i och det åttonde mest demokratiska landet i världen. Vad undertecknad inte lika ofta lyft är den påstådda feministiska utrikespolitiken som också skulle genomsyra regeringens olika engagemang. I utrikesförvaltningens handlingsplan för en feministisk utrikespolitik –2022 skulle kvinnors politiska deltagande och inflytande inom alla samhällsområden komma att vara ett av de övergripande målen. Enligt nämnda dokument skulle utrikesförvaltningen bygga allianser och plattformar i syfte att skapa ett brett partnerskap för jämställdhet. blir återigen, enligt FN:s kriterier, det mest jämställda landet i och det sjätte mest jämställda i världen. Man är även det land i med störst andel kvinnor i parlamentet (42,). Trots detta faktum märks återigen en tydlig motvilja från den socialdemokratiska och påstått feministiska regeringen att stärka den bilaterala relationen med . Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Mot bakgrund av det minskade svenska engagemanget i , på vilket sätt har regeringen bedrivit feministisk utrikespolitik gentemot ?
fr · H9111871 · 2022-08-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1871 Säkerhetsavståndet vid omkörning av cyklist av (L) till Infrastrukturminister (S) Cyklister upplever ibland att bilister inte tar tillräcklig hänsyn vid omkörning. Det sker bland annat på landsvägar och omkörningar sker trots möte med andra fordon. Hastigheter kan vara höga vid omkörning på landsvägar. Enligt 3 kap. 33 § trafikförordningen (1998:1276) ska den förare som kör om lämna ett betryggande avstånd i sidled mellan sitt fordon och det fordon som körs om. Det finns dock inget angivet mått på vad som ska anses vara ett betryggande avstånd. Det blir därmed en bedömningsfråga som riskerar att bli subjektiv och godtycklig. I flera länder har säkerhetsavståndet, liksom hastighet, vid omkörning reglerats. Det handlar om regelverk för minsta avstånd (till exempel ) och andra åtgärder, såsom hastighet vid omkörning. För ökad trafiksäkerhet bör motorfordon hålla ett tillräckligt respektavstånd vid omkörning av cyklister. Forskning från flera länder visar att omkörningar där motorfordon och cyklister delar vägbanan ökar risken för cykelolyckor. Det är rimligt att även i tydliggöra vad som är ett respektavstånd vid omkörning av cyklister. Ökad trafiksäkerhet är viktigt för såväl cykelpendlare som motionärer. På frågan om vad som görs har regeringen tidigare hänvisat till pågående arbete och utredningar. Infrastrukturministern betonade i ett svar på en skriftlig fråga att ett tillräckligt avstånd vid omkörning är en viktig trafiksäkerhetsfråga för cyklister. Ministern framförde då att frågan kan komma att aktualiseras framöver då regeringen kontinuerligt arbetar för att förbättra trafiksäkerheten i enlighet med nollvisionen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att ta för att reglera minsta avstånd vid en bilists omkörning av cyklist, förslagsvis motsvarande den regel om som finns i andra länder?
fr · H9111872 · 2022-08-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1872 Restitution av konst av (L) En av de mest omtalade plundringarna av konst och värdeföremål drabbade judiska familjer under Förintelsen. Nazisterna konfiskerade privatägd konst och rensade ut den moderna konsten från tyska museer. Efter kriget splittrades nazistledarnas samlingar, och dessa hamnade även utomlands. Frågan om att restituera stulen konsten är en fortsatt angelägen fråga internationellt, och frågan om att konsten och värdeföremålen ska återföras till de rättmätiga ägarna är fortsatt aktuell. Washingtonprinciperna 1998 och Terezindeklarationen är två internationella överenskommelser om identifiering och återlämnande (restitution) av nazikonfiskerade kulturföremål och kan ses som moraliska åtaganden för staterna. De innebär i korthet att nazikonfiskerade konst- och kulturföremål i de allra flesta fall ska lämnas tillbaka till sina ägare om de rättmätiga ägarna kan identifieras. Proveniensen kan bidra till att hitta ägarna som blev av med tillgången, eller anhöriga om överlevande finns. Proveniensforskning innebär att spåra och dokumentera konstverkets väg från den ena ägaren till nästa. Den bidrar till ökad kunskap om konsten och kan blottlägga oegentligheter och illegala eller oetiska transaktioner i ägarkedjan. Historik i befintliga register som kan ha koppling till historisk plundring bör kunna tillgängliggöras för detta arbete. kan även ta initiativ till internationellt samarbete som kan bidra till att klarlägga proveniens globalt genom exempelvis insatser för att belysa värdet av ett internationellt konstarkiv. Det behövs insatser som kan bidra till ökad kunskap som kan röra historiska plundringar, men även att framtida plundringar och stölder försvåras när proveniensens och den samlade informationen för konstverk blir sammanhållen. Högklassig konst bör ha proveniensen dokumenterad. redovisade ett uppdrag där en satsning på kulturarvsinstitutionernas proveniensforskning föreslås . Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister följande: Vilka initiativ avser ministern att ta för att arbetet med att klarlägga proveniens prioriteras liksom insatser för restitution av konst?