ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111490 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1490 Ansvaret för tillsyn av (M) till Statsrådet (S) När det ska utövas tillsyn över skolor görs det av Skolinspektionen oavsett om det är en eller en fristående skola. Det är ur flera aspekter rimligt, då Skolinspektionen är en oberoende och fristående myndighet som inte själv är huvudman för någon skola. När det ska utövas tillsyn över förskolor är det däremot kommunen där förskolan ligger som utför tillsynen. Det gäller oavsett om det är en eller en fristående förskola. Här uppstår det ett trovärdighetsproblem i två delar. Den ena delen handlar om att kommunen utövar tillsyn över en konkurrerande verksamhet i det fall då förskolan är en fristående förskola. Den andra delen handlar om att kommunen utövar tillsyn över sig själv, även om det är en annan del av kommunen som utför tillsynen. Detta gäller också till exempel livsmedelstillsyn, där de kommunala inspektörerna utövar tillsyn både över egen verksamhet, vilket många kommuner har i form av tillagningskök, och över privat verksamhet i form av restauranger och annat. Det är viktigt att alla i samhället känner tillit till att våra myndigheter som utövar olika former av tillsyn är oberoende, opartiska och självständiga. Ett dilemma uppstår när kommuner utövar tillsyn både över sig själva och sina konkurrenter. Ett sätt att lösa detta är att låta någon annan myndighet vara tillsynsmyndighet på de områden där kommunen riskerar att hamna på dubbla stolar. Jag vill mot bakgrund av det ovanstående ställa följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att stärka transparensen, oberoendet och förtroendet för myndigheters tillsyn genom att till exempel låta Skolinspektionen ta över ansvaret för tillsyn över förskolor?
fr · H9111491 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1491 Specifikation av tillsynsavgifter av (M) till Näringsminister (S) små och medelstora företag är grunden för välfärden och är de som främst skapar resurser för oss andra att fördela. Det är i de små och medelstora företagen jobben växer till, och så har det varit . Det är därför viktigt att förutsättningarna är så goda som möjligt för våra företagare. Tyvärr finns det mycket som behöver göras och som kan bli bättre för att det ska bli lättare driva företag. En företagare får lägga mycket tid och kraft på administration och byråkratiska regler och tillämpningar, som ibland är helt obegripliga. Ett ämne som företagare ofta tar upp är olika kommunala tillsynsuppdrag och deras avgifter. Det kan till exempel vara tillsyn av en livsmedelsinspektör, hälsoinspektör eller miljöinspektör; ibland är det flera av dessa. När tillsynen, som i bästa fall har utövats av någon som har kommit till företaget och på plats gjort sin tillsyn, ska betalas kommer det en faktura på en tillsynsavgift. Den fakturan är väldigt ofta helt ospecificerad och innehåller i princip bara en summa som ska betalas, till vem och när. Det saknas en specifikation om vad tillsynen eller inspektionen innehöll. Detta är något som till exempel en seriös elfirma aldrig skulle skicka ut. När seriösa företagare skickar ut en faktura framgår antal arbetstimmar, materialkostnader, bilkostnader och så vidare. Det är viktigt för en kund att kunna kontrollera om det man förväntas betala också är det man har fått. Men det verkar som sagt vara sällsynt att kommuner och länsstyrelser specificerar vad deras tillsyn innehåller. Det borde enligt min mening vara ett krav att även myndigheter specificerar vad deras fakturor avser. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Tänker ministern och regeringen ta initiativ till att öka transparensen i myndigheters fakturor till privata företag genom att ställa krav på specifikation av utförda tjänster?
fr · H9111492 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1492 av (M) till Utrikesminister (S) har som en av sina uppgifter att sprida kunskap och information om svenska kultur i utlandet. Detta har utlandsmyndigheterna gjort med stor framgång . En av dessa kulturyttringar är den svenska musiken och då inte minst den svenska vis- och sångskatten med anor från , , och , som alla skrivit sina verk på svenska språket. En annan uppgift borde vara att främja den svenska minoritetskulturen i och . Båda länderna har en svensk minoritetsbefolkning, och svenska språket har en erkänd officiell ställning som nationalspråk i och som ett erkänt minoritetsspråk i . På förekommen anledning undrar jag nu om utrikesförvaltningen har ändrat sin hållning rörande den förenande svenska sång- och vistraditionen som förenar de tre brödraländerna , och ? Representanter för den svenska minoriteten i har tagit fram en sång- och visbok med över 600 svenska verk, vilket är ett viktigt instrument för att sprida vår svenska kultur. Här kan ambassaden i spela en viktig roll för att hjälpa till att sprida kunskap om vårt svenska musikunder och vår svenska vis- och sångskatt. Att värna svensk kultur, språk och musik borde verkligen ligga UD och utlandsmyndigheterna varmt om hjärtat. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur verkar ministern för att svenska myndigheter och svenska ambassaden i ska kunna bidra till att sprida kunskap om vår svenska vis- och sångskatt och vårt svenska musikunder i samarbete med de aktörer som verkar inom området?
fr · H9111493 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1493 Direktflyg mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) kom undertecknad tillsammans med andra svenska riksdagsledamöter tillbaka från en mycket givande och lärorik studieresa till där vi fick chansen att samtala med alltifrån vanliga svenskar bosatta i landet och representanter för olika svenska företag till de högst uppsatta taiwanesiska politikerna, såsom premiärministern, utrikesministern och presidenten. Ett av de kanske tydligaste budskapen vi fick under vårt samtal med president var potentialen med ett direktflyg mellan och . Detta skulle kunna bidra till ett ännu bättre samarbete mellan våra länder, som delar en lång rad fundamentala värden och dessutom har ett flertal viktiga näringslivsrelaterade kopplingar. I då ytterst få europeiska länder möjliggör för direktflyg kan spela en stor roll i detta avseende. Mot bakgrund av detta önskade president att och kunde underteckna ett allmänt luftfartsavtal för att sedan lansera direktflyg. En linje som undertecknad till fullo stöder, inte minst med tanke på den potential detta kan medföra avseende såväl ekonomiska och handelsrelaterade frågor som icke-statligt samarbete. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministern på att underteckna ett allmänt luftfartsavtal med i syfte att få en direkt flygförbindelse mellan våra länder, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för detta?
fr · H9111494 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1494 Gammelsvenskby i av (SD) är en del av ”Zmijivka” i Chersondistriktet i . Byns namn kommer ursprungligen av att den bebos av ättlingar till omkring 1 000 tvångsförflyttade estlandssvenskar från i dagens , som var en del av . Vissa av invånarna i byn talar fortfarande en svensk dialekt. Trots att kontakten med har varit nästan obefintlig under ett århundrade kom befolkningen i att upprätthålla sina gamla traditioner. återupprättade man dessutom aktivt vissa band med . är läget i byn allvarligt. kom rapporter om att byn omringats av ryska trupper som förhindrade införsel av mat och mediciner. Kort därefter, , stod det klart att i praktiken åtminstone rent administrativt har kontroll över hela området. Ett antal tidigare invånare i byn har lyckats fly till , och bland dessa är oron stor över vad som sker i regionen. Det är inte särskilt konstigt. ofattbara invasion av har som bekant inte bara orsakat död och misär. Spår visar hur ryska trupper begått fruktansvärda övergrepp, där de har mördat och våldtagit människor urskillningslöst. Man har aktivt förstört egendom och rånat civilbefolkningen. För många är det tydligt att den ryska invasionen syftar till att på det mest brutala sättet tvinga invånarna i till underkastelse, varför såväl som numera kallar de ryska dåden i och Irpin för folkmord. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Har ministern vidtagit några åtgärder i syfte att stärka och säkra de band som finns mellan och invånarna i sedan tagit kontroll av området eller på något sätt verkat för att förhindra en utplåning av deras arv?
fr · H9111495 · 2022-04-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1495 Överklaganden och återföring av mandat av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Bestämmelserna om återföring av mandat i vallagen (14 kap. 4 a–c §) tillämpades i de allmänna valen 2018. Bestämmelserna innebär att partier kan fråntas mandat till om man erhållit fler valkretsmandat än vad som motsvarar en proportionell representation i hela landet. Motsvarande bestämmelser finns även för kommun och region som är indelade i valkretsar. I samband med införandet genomfördes däremot ingen justering av de berörda delarna kring överklagande av val med anledning av detta. Vid överklagandet av ett val har att avgöra huruvida det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången och med uppgift att upphäva ett val i den omfattning som det behövs och besluta om omval i den berörda valkretsen. Problemet efter införandet av återföring av mandat är att situationer kan uppstå där felaktigheter i en valkrets som har överklagats inte påverkat valutgången i den berörda valkretsen, men där det i stället påverkar utgången i en annan valkrets. Det finns inte heller något stöd i vallagen för att göra en samlad prövning av samtliga överklaganden för respektive val, detta trots att mandaten fördelas proportionerligt för hela valet i de fall det råder valkretsindelning. En annan indirekt problematik som kan uppstå i de fall har beslutat om omval i en berörd valkrets är att omvalet endast ska omfatta det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda vid det upphävda valet. Om återföring av mandat sker exempelvis innan omvalsprocessen påbörjats som då kan röra en helt annan valkrets, vilket i riksdagsval betyder en helt annan del av landet, kan det innebära att mandatfördelningen blir olika jämfört med om utfallet hade skett på valdagen eller i omvalet. Med val där det är väldigt jämnt och med flera partier ökar sannolikheten för att det kan inträffa, vilket riskerar att undergräva valresultatets representativitet och rimlighet. Denna problematik med interaktionen mellan bestämmelserna för återföring av mandat i vallagens 14 kap. 4 a–c § och systemet för överklaganden av röster lyftes även av i dess erfarenhetsrapport från de allmänna valen 2018 (dnr 14-2019, sidan 18). Trots detta har denna fråga inte varit föremål för någon av de utredningar som fokuserat på valfrågor och som tillsatts , vilket är olyckligt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför har regeringen och ministern inte vidtagit någon åtgärd med anledning av ovanstående, och avser ministern att göra det?
fr · H9111496 · 2022-04-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1496 Upphandling av 2 av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen inledde arbetet med att ta fram och etablera 2 (), som är nästa generations säkra, robusta och tillgängliga kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Till grund för den svenska upphandlingen ligger en utredning som , tidigare generaldirektör för (), gjort. Upphandlingsuppdraget har regeringen lagt främst till MSB, som tillsammans med har huvudansvar bland de statliga aktörerna. Att upphandlingen snabbt blir klar är av stor vikt för vårt lands säkerhet och bör ges högsta prioritet. Än återstår mycket arbete innan kan stå klart för användarna inom Försvarsmakten, polisen och räddningstjänsten. De signaler vi har fått visar att arbetet går trögt. Varför har det blivit så? Regeringen behöver tydligt deklarera vilka åtgärder man är beredda att vidta för att skynda på denna mycket viktiga upphandling. har kommit betydligt längre med sin motsvarande upphandling. har ett långvarigt och omfattande försvarssamarbete med , vilket torde underlätta vårt eget arbete. upphandling av sitt säkerhetsnät gjordes i två steg. Först gjorde man en bedömning av intresserade aktörer utifrån deras förmåga och trovärdighet som leverantörer, varefter man kunde göra ett kvalificerat urval. I steg två begärdes först av dessa bolag att de tillsammans skulle utforma en fullständig nätspecifikation med alla detaljer. När detta var klart konkurrensutsatte man bolagen utifrån denna specifikation som de tillsammans utformat. På så sätt fullföljdes upphandlingen. Borde inte kunna förfara på samma sätt, med utmärkta utredning som utgångspunkt? MSB skriver följande på sin hemsida: ”MSB och ska planera och förbereda vidare utveckling och etablering av i syfte att kunna tillhandahålla nästa generations säkra, robusta och tillgängliga kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar, samt för att kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet. Uppdraget ska genomföras med stöd av affärsverket . Arbetet ska utgå från det förslag som MSB redovisade . Uppdraget ska delredovisas till regeringen och slutredovisas .” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser regeringen att göra för att påskynda att denna för vårt lands säkerhet mycket viktiga upphandling blir klar?
fr · H9111497 · 2022-04-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:1497 En säkerhetspolitisk analys av sänkt skatt på drivmedel av (MP) till Utrikesminister (S) Höga priser på energi och drivmedel har gjort att regeringen föreslagit sänkt skatt på drivmedel och fryst reduktionsplikt. Detta då både hushåll och företag drabbas när kostnaderna ökar. Regeringen kunde givetvis ha valt att ge stöd på andra sätt, som inte hade förvärrat beroende av fossila drivmedel. Agerandet från regeringen delas dessvärre av många andra länders regeringar. På DN debatt skriver tre forskare att deras studie visar hur tjänar på politiken med sänkt skatt på olja. Det handlar om så mycket som motsvarande per dag; tillräckligt med pengar för att ska finansiera 1 000 yrkessoldater under . har tillsammans med EU vidtagit starka ekonomiska sanktioner mot , med målet att det ska bli så kännbart att de avslutar det pågående anfallskriget. Den ryska oljan och gasen är dock akilleshälen. Där håller den socialdemokratiska regeringen emot, och i stället vill man sänka skatten på diesel och bensin och frysa reduktionsplikten så att mindre förnybart blandas in än vad som annars hade varit fallet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Har det gjorts någon säkerhetspolitisk analys vid av förslagen att sänka skatten på drivmedel och frysa reduktionsplikten?
fr · H9111498 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1498 Handläggningstider för doktorander som ansöker om permanent uppehållstillstånd av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i har en doktorand som ansökt om permanent uppehållstillstånd väntat på beslut från . Långa handläggningstider påverkar exempelvis en doktorands möjligheter att delta i konferenser eller liknande utomlands liksom bedömningen av om försörjningskravet uppfylls. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att handläggningstider kortas för doktorander som ansöker om permanent uppehållstillstånd?
fr · H9111499 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1499 Försvarsmaktens skjutförmåga av (M) till Försvarsminister (S) Långsamma beslutsprocesser för miljötillstånd för skjutfält riskerar att bromsa förstärkningen av Försvarsmakten, säger chefen för skjutfältet i Marma i ett inslag i SR P4 . Miljötillstånden detaljstyr också den militära verksamhet som får bedrivas på skjutfälten. ”Det är en väldigt lång och krånglig process ”, säger chef för skjutfältet i Marma i vidare till P4. I av ökad osäkerhet i vår omvärld måste självklart försvaret kunna öva skjutning, och det är inte tillfredsställande att ställer till det även för försvaret. Jag vill därför fråga försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder i närtid för att säkerställa att Försvarsmakten kan stärka sin skjutförmåga genom övning?
fr · H9111500 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1500 Den småskaliga vattenkraften av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) och regeringen har beslutat att den småskaliga vattenkraften ska få vara kvar. Besluten har varit klara och entydiga. Utrivning ska bara komma i fråga i undantagsfall. Omprövningarna enligt den nationella planen får inte bli så betungande att verksamheten inte kan fortsätta bedrivas. Omprövningarna enligt planen är nu igång. När Vattenkraftens Miljöfond presenterade siffror visade det sig att ansökt om utrivning. Kontakter med kraftverksägare visar att de flesta av dessa inte vill lägga ned verksamheten och ansöka om utrivning, men de ser ingen annan utväg. Slutsatsen är att omprövningarna för många blivit precis så betungande som slog fast att de inte fick bli. Myndigheter försöker lasta på kraftverksägarna så mycket åtgärder att fortsatt drift inte ska bli lönsam. Detta strider mot den politiska viljan som den kommit till uttryck i en rad beslut i . satte också upp en gräns för hur mycket produktionen av el från småskalig vattenkraft fick minska till följd av omprövningarna. Denna gräns överskrids , enligt en prognos från branschen, cirka åtta gånger om myndigheterna inte ändrar sitt arbetssätt. har också beslutat att myndigheterna ska ta till vara alla de möjligheter till undantag som vattendirektivet medger (kraftigt modifierat vatten, KMV, och mindre stränga krav, MSK). Vattenmyndigheterna håller fast vid sina egna regler och har alltså inte hörsammat beslut när det gäller undantag och mindre stränga krav. sticker ut i en internationell jämförelse med enbart klassad som KMV. Jag vill med anledning av ovanstående fråga klimat- och miljöminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att säkerställa att myndigheterna följer de beslut som riksdag och regering har tagit i frågan?
fr · H9111501 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1501 Stopp för omprövningen av den småskaliga vattenkraften av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) och regeringen har beslutat att den småskaliga vattenkraften ska få vara kvar. Besluten har varit klara och entydiga. Utrivning ska bara komma i fråga i undantagsfall. Omprövningarna enligt den nationella planen får inte bli så betungande att verksamheten inte kan fortsätta bedrivas. Omprövningarna enligt planen är nu igång. När Vattenkraftens Miljöfond presenterade siffror visade det sig att ansökt om utrivning. Kontakter med kraftverksägare visar att de flesta av dessa inte vill lägga ned verksamheten och ansöka om utrivning, men de ser ingen annan utväg. Slutsatsen är att omprövningarna för många blivit precis så betungande som slog fast att de inte fick bli. Myndigheter försöker lasta på kraftverksägarna så mycket åtgärder att fortsatt drift inte ska bli lönsam. Detta strider mot den politiska viljan som den kommit till uttryck i en rad beslut i . satte också upp en gräns för hur mycket produktionen av el från småskalig vattenkraft fick minska till följd av omprövningarna. Denna gräns överskrids , enligt en prognos från branschen, cirka åtta gånger om myndigheterna inte ändrar sitt arbetssätt. har också beslutat att myndigheterna ska ta till vara alla de möjligheter till undantag som vattendirektivet medger (kraftigt modifierat vatten, KMV, och mindre stränga krav, MSK). Vattenmyndigheterna håller fast vid sina egna regler och har alltså inte hörsammat beslut när det gäller undantag och mindre stränga krav. sticker ut i en internationell jämförelse med enbart klassad som KMV. En majoritet i har ställt sig bakom ett förslag till moratorium, ett stopp för fortsatta omprövningar, till dess att regeringen kan säkerställa att myndigheterna följer de beslut som tagits av riksdag och regering. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att verkställa detta?
fr · H9111502 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1502 Bidrag på grund av höga skatter av (M) till Finansminister (S) presenterade regeringen ett åtgärdspaket för att möta prisökningar på drivmedel och el till följd av invasion av . En del i detta paket är en kompensation på till privatpersoner som äger en personbil, samt en extra ersättning på till dem som bor i glesbygdskommuner. Detta gäller dock inte alla fordon. Ett exempel på fordonsägare som inte får ta del av åtgärdspaketet är ägare till A-traktorer, som används flitigt av ungdomar på landsbygden för att ta sig till jobb och skola. Ett annat exempel är motorcyklar, som många i städerna väljer att pendla med till jobbet i stället för bil eftersom framkomligheten är bättre då. Trots det är mc inte heller inkluderat i åtgärdspaketet. Höga drivmedelspriser drabbar alla med ett motordrivet fordon. Ändå exkluderar man delar av den svenska fordonsparken på oklara grunder. Min fråga till finansminister är därför: Hur har övervägandena gjorts kring vilka som ska få denna ersättning, och hur kommer det sig att de som exempelvis har en motorcykel, en moped klass I eller en för sin pendling, och också drabbas av höga priser på drivmedel och el, inte inkluderas av kompensationen?
fr · H9111503 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1503 Verkställighet av utvisningsbeslut avseende personer som utgör säkerhetshot av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Av årsboken 2021 framgår bland annat följande. ”har antalet individer som Säkerhetspolisen identifierat som säkerhetshot och som finns kvar i landet fortsatt att öka. Totalt rör det sig om drygt 250 individer. En mindre andel av de ärenden som rör individer som utgör ett säkerhetshot verkställs. Orsakerna till detta är flera. I en stor del av ärendena föreligger verkställighetshinder. Men Säkerhetspolisen ser även en ökning av antalet personer som är bedömda som säkerhetshot och som fortsätter att vistas i , trots att det inte föreligger hinder att verkställa utvisningen. Det handlar delvis om att berörda individer inte självmant medverkar till att lämna , delvis om bristande samverkan från mottagande länder. Säkerhetspolisen måste lägga stora resurser på uppföljning av individer som egentligen saknar rätt att vistas i landet.” Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att fler utvisningsbeslut avseende personer som utgör säkerhetshot verkställs?