ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111339 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1339 Utegångsdjur och forskning av (M) till Statsrådet (S) I finns lantbruksdjur som vistas utomhus , alltså även då betestillväxt inte sker. publicerade vetenskapliga råd en sammanställning av forskning som rör hur får och framför allt nötkreatur påverkas av denna typ av djurhållning och om det gör skillnad om utegångsdjuren har tillgång till ligghall eller ej. I rapporten konstateras att den mesta forskning som finns i frågan handlar om nötkreatur, varför det jag kommer att ta upp nedan i huvudsak rör nöt. Det vetenskapliga rådet är entydigt i sin slutsats att nötkreatur kan hållas utomhus året runt. De konstaterar också att utegående djur ofta har bättre hälsa till exempel då det gäller risken för att drabbas av olika klövsjukdomar och parasiter. Självklart gör utevistelsen även att djuren rör sig mer, vilket är allmänt positivt. Det finns också belägg för att utegående nötkreatur mer sällan drabbas av löss med tillhörande klåda och i somliga fall även stora håravfall. Med tanke på årstidsväxlingar är det många som tror att utegående djur har behov av att ligghallar byggs i hagarna. Den genomgångna forskningen visar dock inga belägg för detta. Rådet poängterar dock att djuren behöver tillgång till något slags skydd mot regn och hård vind men att detta lika gärna kan bestå av naturlig vegetation, terrängformationer, etcetera. Det vetenskapliga rådet nämner även att det finns nackdelar med konstruerade skydd då de upptrampade områdena vid ligghallen bidrar till ökat markslitage, större gödselbelastning och sämre renhet hos djuren. Det är effekter som därför bör beaktas. Trots det ovan nämnda stipulerar djurskyddslagen krav på liggplatser för utegångsdjur såvida lantbrukaren inte har anslutit sina djur till kontrollprogrammet ”Utegångsdjur utan ligghall, nötkreatur”. Detta kontrollprogram fastställer att samtliga djurgrupper måste avlusas i förebyggande syfte – trots de risker detta kan medföra för resistens mot de använda medlen, samt den påtagliga stress som djuren upplever vid besiktning och behandling. Stress till följd av att ko och kalv måste åtskiljas för att inte klämskador ska uppstå på kalven i trängseln i insamlingsfållorna på väg till behandling. Naturligtvis är den förebyggande behandlingen också arbetsintensiv och kostsam för den enskilde företagaren. Detta är bestämmelser som således får allvarliga konsekvenser för djur, miljö och människa och som är svåra att ta till sig när man läser ur det vetenskapliga rådets rapport som nämndes ovan. Där står nämligen: ”Det är olämpligt att massbehandla utegående djur med håravfall rutinmässigt mot löss utan att först säkerställa diagnosen, eftersom detta ökar risken för resistensproblem och kan skada mikrofaunan i djurens spillning.”. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att ”massbehandling” av löss på utegående djur inte ska ske?
fr · H9111340 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1340 En havsmiljöproposition av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Miljömålsberedningens betänkande Havet och människan lämnades till regeringen . I betänkandet föreslår den parlamentariskt sammansatta utredningen enhälligt att en havsmiljöproposition ska lämnas till en gång per mandatperiod. Regeringen hörsammade sedermera partiernas önskan, och i samband med att budgetpropositionen presenterades aviserade regeringen att en havsmiljöproposition skulle komma att lämnas . Men så har inte skett. Det är ett löftesbrott men framför allt mycket olyckligt för havsmiljön. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : När avser ministern att lämna sin havsmiljöproposition till ?
fr · H9111341 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1341 Tillgången på energitorv av (M) till Statsrådet (S) Omvärlden kan förändras snabbt, och nya, tidigare otänkbara behov kan snabbt uppstå för ett land. Det gäller inte minst tryggheten i att ha tillgång till inhemsk och lagringsbar energiråvara. En fråga vi har blivit alltför medvetna om . Enligt ett upprop från branschföreningen har skörden av energitorv minskat . En utveckling som kan få flera negativa konsekvenser. Inte minst ur beredskapssynpunkt då energitorven har betydelse som inhemsk och lagringsbar energikälla. Att flera energibolag aviserar att de planerar att sluta skörda torv och i stället ska våtlägga markerna utan att torven först tas till vara är därför oroande. Dels för de nämnda beredskapsskälen, dels för att torv behövs för att höja effektiviteten i värmekraftverk eftersom den har egenskaper som gör att verkningsgraden höjs och rökgaserna renas bättre då biobränslen eldas. Utan torv måste ett additiv i form av svavel importeras. I en tidigare fråga till statsrådet (2021/22:722) som var skriven i ovanstående anda svarar statsrådet följande: ”Berörda myndigheter och den pågående utredningen (Nationell samordning av försörjningsberedskapen, undertecknads anm.) bedriver nu detta arbete och regeringen har inga planer på att initiera en utredning specifikt om energitorv och försörjningsberedskap.” En utredning som i bästa fall kommer att avslutas om . finns det stor risk att energitorvproduktionen redan kan ha gått helt förlorad i vårt land. Skulle energitorven sluta skördas har alltså inget lagringsbart, närproducerat biomaterial för energiproduktion vid kris och beredskap. Då ingen konsekvensanalys av utfasningen av inhemsk energitorv heller är gjord på nationell nivå kan besluten i olika energibolag få konsekvenser för landet som inte kan överblickas. I pågår en långsam utfasning av deras inhemska torvproduktion. Men har de i sin beredskapslag (29.12.2011/1552) ett undantag för tryggande av ”virkes och torvtillgången (§ 45)” i händelse av så kallade undantagsförhållanden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ompröva sitt svar på min tidigare fråga om att vidta åtgärder för att i närtid analysera vilka konsekvenser det kan få för svensk försörjningsberedskap om skörden av energitorv upphör?
fr · H9111342 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1342 Luckor i den cancerförebyggande politiken av (SD) till Socialminister (S) Tre av tio cancerfall går att förebygga. Det finns helt enkelt en rad förhållandevis enkla åtgärder för att förhindra nya cancerfall, i synnerhet då vissa orsaker till cancer är välkända. Undertecknad har i såväl skriftliga frågor som motioner lyft ett flertal av dessa, men sorgligt nog med begränsat resultat. har Cancerfonden dessutom släppt en granskning av dagens politik, som de menar har stora luckor beträffande vad samhället gör för att förebygga cancer. I denna finns också en rad förslag i syfte att bistå i den kamp mot cancer som de hoppas att regeringen tar. Förslagen i Cancerfondsrapporten är följande: Regeringen sätter ett mål om att minska antalet påverkbara cancerfall till 2030. Regeringen använder modellen i arbetet med cancerstrategin och tar fram en handlingsplan med ambitiösa och mätbara mål. ansvarar för arbetet och sprider kunskap till beslutsfattare på alla politiska nivåer. Alla politiska nivåer rapporterar vad de har gjort för att uppfylla målen. Vi är nog många som kan hålla med om att det behövs ett politiskt helhetsperspektiv med konkreta målsättningar för att besegra cancer. Vidare är vi många som sorgligt nog kan konstatera att det i politiken har saknats en hög ambitionsnivå för att förebygga cancer, trots de goda förutsättningar som finns. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på det som framkommit i Cancerfondens rapport , och kan vi förvänta oss att ministern följer de förslag som lämnats till regeringen i denna rapport?
fr · H9111343 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1343 Missbruk av den statliga lönegarantin av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) granskning av den statliga lönegarantin visar på stora brister. Det handlar om missbruk, total avsaknad av övergripande ansvar och brister på analys och uppföljning. Även om regeringen under granskningens gång föreslagit åtgärder anser inte det vara tillräckligt. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Är ministern beredd att ta initiativ för att skyndsamt komma till rätta med problemen som uppdagats inom den statliga lönegarantin?
fr · H9111344 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1344 Arbetsgivares arbetsmiljöansvar av (SD) till Statsrådet (S) Arbetsgivaren har det övergripande ansvaret för arbetsmiljön. Det slås bland annat fast i arbetsmiljölagen. Men ny forskning visar att vad som händer när man inte lever upp till kraven är inte lika solklart. Mycket av den lagstiftning och de förordningar som reglerar arbetsmiljöområdet är väldigt gamla. Exempelvis arbetsmiljölagen kom till då arbetslivet såg helt annorlunda ut än , vilket är en orsak till att det kan uppfattas som att regelverket är otydligt och för generellt och gör det svårare för arbetsgivare att göra rätt. pekas en enskild person ut vid domar gällande arbetsmiljöbrott; den så kallade företagsboten flyttar i stället det personliga ansvaret till företaget, vilket kan uppfattas negativt av de berörda. Frågan om hur de rättsliga kraven på arbetsgivare kan omvandlas till rättsligt ansvar behöver analyseras kontinuerligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ för att se över arbetsmiljölagen och anpassa den efter dagens arbetsmarknad och arbetsmiljörätt ?
fr · H9111345 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1345 Bilstöd för vuxna och barn av (V) till Socialminister (S) För vuxna med funktionsnedsättning eller barn med funktionsnedsättning finns ett särskilt stöd för att kunna förflytta sig, det så kallade bilstödet. Det riktar sig till personer som har stora svårigheter att förflytta sig eller åka kollektivt, men som kan köra bil om en sådan anpassas, eller om anpassning av bilen behövs för bilförare med barn med funktionsnedsättning. ändrades lagen om bilstöd med en uttalad förhoppning att modernisera stödet till bilförare med funktionsnedsättning. Lagen fick motsatt effekt, vilket påvisades av en utvärdering från . En ogynnsam aspekt av lagändringen styrde funktionsnedsatta till att köpa större och dyrare bilar som kräver färre anpassningar. Sammantaget ledde förändringen till en kraftig minskning av utbetalningen av bilstöd 2017 jämfört med lagändringen. I hopp om att förbättra bilstödet ändrades lagen återigen . Bland annat skulle det bli möjligt att få anpassningsbidrag för lägre bilar genom att sänka bilens golv, för anordningar som tillhör bilens standardutrustning och att särskilda skäl för anpassningsbidrag endast krävs första gången ett bidrag beviljas för fordon som är äldre än eller har framförts mer än 6 . Därutöver höjdes tilläggsbidraget. Trots ändringarna har lagen fortfarande inte fått effekt. I en utgiftsprognos från framhålls att coronapandemin eventuellt haft en bromsande effekt på bilstödet eftersom det kräver många kontakter för den sökande, både med myndigheter och bilföretag. hörs allt fler oroande röster om att bilköpen blir dyrare. Det tycks framför allt påtvingas av att endast mindre miljöanpassade bilar omfattas av stödet, med en hög årlig fordonsskatt. Människor har därför inte möjligheten att välja en miljövänligare bil som också skulle vara billigare. Dessutom beviljades endast drygt hälften av vad regeringen hade anslagit för bilstöd 2021. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att bilstödet fullt ut gynnar de personer stödet ämnar nå?
fr · H9111346 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1346 Kompensation till trafikoperatörer vid ett återinförande av id-kontroller av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till med anledning av förväntade flyktingströmmar från . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. För många trafikoperatörer ökade kostnaderna för deras verksamhet då de ålades att genomföra id-kontrollerna inom sin verksamhet. Då regeringen nu ämnar återinföra en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser för id-kontroller infinner sig frågan om kompensation till trafikoperatörer som utför kontrollerna. Exempelvis uppskattar färjerederiet , som trafikerar sträckan –med flera turer och totalt 130 turer per dag, att deras ökade kostnader på årsbasis skulle landa på . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer erforderlig kompensation att utgå till trafikoperatörer som ålägges ansvaret att utföra id-kontroller å statens vägnar?
fr · H9111347 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1347 Återinförande av gränskontroller i och av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. Id-kontrollerna ska genomföras av trafikoperatörerna själva med hot om böter om de inte genomför dessa. Till uppger statsrådet vidare att ”han hoppas operatörerna hittar smidiga lösningar så att det blir så liten påverkan som möjligt”. För mig verkar staten skjuta över sitt ansvar för kontroll av in- och utflöde till och från till operatörerna. Ändamålsenliga lösningar tas ej fram i samråd med trafikoperatörerna utan dessa får själva finna lösningar utan statens hjälp. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket konkret sätt ämnar staten och regeringen underlätta för och ge stöd till trafikoperatörerna i att finna lämpliga smidiga lösningar för genomförandet av de id-kontroller som staten ålagt dem att genomföra?
fr · H9111348 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1348 Inverkan av ett återinförande av id-kontroller på fordonstrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade regeringen via Infrastrukturdepartementet att den ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till med anledning av förväntade flyktingströmmar från . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. I sitt pressmeddelande anger regeringen att de ämnar återinföra id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg. Huruvida id-kontrollerna även kommer införas på fordonstrafik över till exempel är ännu oklart, men för att få effekt av kontrollerna torde alla fordonsslag vara aktuella. Ofrånkomligen skulle detta medföra stora logistiska problem till stor kostnad och olägenhet för pendlarna som trafikerar bron medelst fordon. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Ämnar regeringen att utöver kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg även införa id-kontroller på person- och lastbilstrafik?
fr · H9111349 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1349 Id-kontroller i och av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen ämnar föreslå återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka lärdomar av förra flyktingkrisen –2017 drar ministern och regeringen i syfte att förhindra försvårad pendling, förseningar, ökade restider samt avsevärt ökade kostnader för trafikoperatörerna vid återinförande av id-kontroller?
fr · H9111350 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1350 Återinförande av id-kontroller i och av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. Med anledning av det sistnämnda vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta i syfte att säkerställa att såväl den viktiga transittrafiken från till som den viktiga trafiken till flygplats, största flygplats, kan säkerställas på bästa sätt i och med regeringens önskan om återinförande av id-kontroller?
fr · H9111351 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1351 Återinförande av id-kontroller av (M) till Infrastrukturminister (S) meddelade Infrastrukturdepartementet att regeringen ämnar föreslå möjlighet till återinförande av id-kontroller på buss, tåg och passagerarfartyg vid resor till med anledning av förväntade flyktingströmmar från . lagstiftning om id-kontroller som antogs under den tidigare flyktingkrisen var en tillfällig lag som upphört att gälla. Regeringen ämnar avge förslag på en ny tillfällig lag med motsvarande bestämmelser. Gränskontrollerna och id-kontrollerna som infördes i samband med förra flyktingkrisen –2017 medförde stora förseningar och ökade restider för de mellan 15 000 och 20 000 personer som arbetspendlade mellan och . Trafikoperatörerna som ålades att genomföra id-kontroller fick väsentligt ökade kostnader för sitt arbete. Transittrafiken mellan och genom drabbades oerhört hårt, och tillgången till , som är största, försvårades avsevärt. Min förhoppning är att lärdomar dragits av hur hanterade den förra flyktingkrisen. I sitt pressmeddelande meddelade Infrastrukturdepartementet att undantag ges för resor från och via . När ett land undantas från id-kontroller inställer sig självfallet frågan varför andra länder inte också undantas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : På vilka grunder undantar regeringen från införande av id-kontroller medan regeringen alltjämt ämnar inför dessa mot till exempel vårt grannland till stort men för Öresundspendlarna?
fr · H9111352 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1352 Ryskt narrativ i svensk public service av (SD) I SVT:s morgonstudio uppgav Moskvakorrespondenten att han från och med nu enbart kommer att rapportera Kremls narrativ i fråga om den ryska invasionen av . Det innebär bland annat att det skulle börja kallas för ”specialoperation” med allt som det innebär. Detta går helt i linje med den bild som med tvång vill förmedla, vilket därmed också betyder att svensk public service kan bli en del av diktatorns verktyg. Anledningen till denna förändring var enligt korrespondenten att man tagit hänsyn till säkerheten. Som bekant kan hårda fängelsestraff, upp till , utdömas för personer som säger något annat om invasionen än vad som i är den officiella bilden (”special operation”). Enligt de nyinrättade ryska medialagarna gäller det medier som publicerar sig i och på ryska språket. Även om det är en förklaring till förändringen kan det dock vara värt att fundera över värdet av att ha en korrespondent på plats som varken kan eller kommer att rapportera sanningsenligt. I stället kommer vederbörande medvetet att bidra till förmedling av krigsförbrytares narrativ, vilket alltså till råga på allt bekostas av svenska skattebetalare. Den aviserade förändringen mötte snabbt hård kritik på sociala medier, varför också ett förtydligande publicerades av public service. I förtydligandet står det att det främst handlar om att visa extra omsorg om de ryssar som intervjuas. Hur SVT de facto kommer att hantera rapporteringen återstår såklart att se, men med rådande utgångsläge är det ytterst tveksamt om det går att rapportera ”som vanligt”. Problemet är dessutom större än så. Mot bakgrund av att SVT nu på ett eller annat sätt tvingas acceptera och förhålla sig till Kremls censur har de inte heller något val än att bryta mot sitt sändningstillstånd, vilket i sig väcker frågor. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Hur ser ministern på att svensk public service tvingas förhålla sig till ett Kremlvänligt narrativ, och avser ministern att lyfta denna fråga på något sätt?