ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121718 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1718 av (SD) Vården av patienter med postcovid har frågat mig med vilka konkreta åtgärder jag avser säkerställa att samtliga regioner ska erbjuda multiprofessionella insatser på särskilda specialistmottagningar vid vård av postcovidpatienter. Regeringen är angelägen om att personer som drabbas av långvariga besvär till följd av covid-19 får ett bra bemötande och en bra behandling, oavsett i vilken region man bor. Hälso- och sjukvården, inklusive postcovidvården, ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig i hela landet. Regeringen har gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kartlägga eventuella regionala skillnader i vård och omsorg av personer med postcovid. Centralt är hur patienters olika behov tillvaratas. Uppdraget ska slutredovisas . har på regeringens uppdrag utvecklat ett stöd för hälso- och sjukvården gällande patienter med långvariga symptom efter covid-19-infektion. Syftet är att identifiera behov av vårdinsatser och att personer med postcovid ska få individanpassad vård på rätt nivå. Därutöver har regeringen avsatt 2021 för forskning om långvariga symptom till följd av covid-19 så att vård och behandling kan fortsätta att förbättras.
frs · H9121719 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1719 av Kopparklint (M) Möjligheten att kunna köpa elbil Kopparklint har frågat mig om jag ämnar verka för att familjer som har det ekonomiskt tufft och/eller människor som bor ute på landsbygden ska klara av att köpa en elbil och i så fall hur. Jag vill inledningsvis påpeka att vi måste skapa en omställning där alla ska med. De socialdemokratiskt ledda regeringarna har konsekvent bedrivit en politik som stärkt de ekonomiska marginalerna för hushåll med svag ekonomi. Ersättningarna vid arbetslöshet och sjukdom har höjts. Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har fått betydande inkomstförstärkningar, och de sämst ställda pensionärerna har gynnats av bl.a. förstärkt grundskydd, inkomstpensionstillägg och skattesänkningar. Barnfamiljer som har det svårt att få hushållsbudgeten att gå ihop har fått lättnader bl.a. i form av höjt barnbidrag, höjt bostadsbidrag och höjt underhållsstöd. För att mildra konsekvenserna av den senaste tidens prisökningar har regeringen också vidtagit flera tillfälliga åtgärder riktade mot de hushåll som drabbas hårdast av prisökningarna. Jag beklagar dock att regeringens förslag om drivmedelskompensation blockerades av oppositionen. När det gäller elbilar kommer elektrifieringen göra det möjligt att fasa ut de fossila drivmedlen. kommer den medföra att hushållens körkostnader sjunker. De lägre körkostnaderna driver i sig på omställningen. Det kommer i synnerhet gynna de med låga inkomster som är beroende av bilen för sina dagliga resor. Ett ökat utbud av begagnade elbilar kommer också underlätta för de med låga inkomster att köpa elbil. Det utbudet är än så länge litet, eftersom det är först som nybilsförsäljningen satt fart. Det innebär att de med lägst inkomster kan ha svårt att köpa en elbil. Men den styrning vi haft på nybilsmarknaden för att premiera energieffektiva bilar, genom t ex bonus-malus-systemet, kommer komma begagnatköparna tillgodo. Det pristak för bonusen som snart införs kan förhoppningsvis också leda till att nybilsköparna i större utsträckning väljer elbilar i de lägre prisklasserna. Det kan också förväntas leda till ett större utbud av billigare begagnade elbilar. Förutom tillgång till elbilar krävs möjlighet att kunna ladda dem, helst i anslutning till bostaden. För att underlätta utbyggnaden av laddplatser har stöd införts i form av ladda bilen-stödet för boende i flerfamiljshus och genom skattereduktionen för grön teknik – som även omfattar installation av laddningspunkt för elbilar – för boende i småhus och ägarlägenheter. Vår politik bygger på insikten om att klimatförändringarna är kostsamma för samhället, medan en snabbare klimatomställning skapar jobb och exportmöjligheter. För att skynda på omställningen och skapa förutsättningar för nya gemensamma lösningar krävs en aktiv politik. Det handlar om framtidens gröna jobb i industrin, om upprustningen av infrastrukturen och klimatsmart energi. Klimatomställningen bidrar till att minska beroendet av importerade fossila bränslen. Vår politik gör därför säkrare.
frs · H9121720 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1720 av (SD) Kött från djur som slaktats i strid med svensk djurskyddslagstiftning har frågat landsbygdsministern om när hon avser att återkomma till med förslag som tillgodoser det tillkännagivande som riktats till regeringen om att allt kött som köps in via offentlig upphandling framöver ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen konstaterar att miljö- och jordbruksutskottet i betänkandet som ligger till grund för tillkännagivande ser positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit för att djurskydd och miljöhänsyn ska beaktas vid offentlig upphandling. I tillkännagivandet ser dock behov av ytterligare åtgärder, såväl nationellt som på EU-nivå, för att möjliggöra och säkerställa att det vid offentlig upphandling enbart ska köpas in livsmedel som har producerats i linje med svenska djurskydds- och miljökrav. Regeringen har efter tillkännagivande överlämnat en remiss till Lagrådet med förslag som går i den efterfrågade riktningen. I lagrådsremissen föreslår regeringen att det ska införas en skyldighet att vid offentlig upphandling beakta klimatet, miljön, människors hälsa, djuromsorg samt sociala och arbetsrättsliga aspekter, om upphandlingens art motiverar det. Begreppet djuromsorg innefattar bl.a. sådana etiska aspekter som att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. I begreppet inbegrips även en ansvarsfull antibiotikaanvändning i samband med djurhållning. beslutade om det aktuella tillkännagivandet . Hur tillkännagivandet ska omhändertas bereds inom .
frs · H9121721 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1721 av (SD) Ammunition till har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder i syfte att bistå med att tillskansa sig mer ammunition, och vilka åtgärder han och andra i så fall kan förvänta sig. har fattat beslut om att överföra försvarsmateriel till väpnade styrkor. Det rör bland annat pansarskott, fältarbetsmateriel inom området minröjning, hjälmar och skyddsvästar. har vidare skänkt till den ukrainska för de väpnade styrkornas behov samt till en Natofond för . fattade regeringen beslut om en proposition till om ytterligare stöd till väpnade styrkor i form av sjömålsrobotar av typen sjömålsrobot 17, automatgevär med ammunition samt ytterligare pansarskott. I propositionen föreslås också ytterligare ekonomiskt bidrag till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor om ca , till den fond som Nato har inrättat i syfte att stödja samt till stöd för inom det civila området genom insatser via Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringen följer kontinuerligt situationen i och bedömer därvid, i nära dialog och samordning med andra länder, möjligheten att lämna ytterligare stöd.
frs · H9121722 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1722 av Amineh Kakabaveh (-) Fängslade arbetaraktivister i Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka åtgärder jag och som enskild stat och som medlem i EU avser att vidta för att förmå den iranska regimen att respektera mötesfrihet och oberoende fackliga organisationer och för att kräva frigivning av arbetaraktivister, politiska fångar och samvetsfångar. Som jag framfört i flera interpellationsdebatter, och även i svar på flera riksdagsfrågor – bland annat 1661, 892, 813 och 749 samt 3397, 3004, 1871, 1506, och 549 under föregående riksdagsår – är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i fortsatt mycket allvarligt. Regeringen lyfter, som tidigare meddelats, regelbundet dessa frågor i bilaterala kontakter på olika nivåer, inklusive i mina samtal på utrikesministernivå och i egna uttalanden. Vi har också ett nära samarbete med andra länder inom såväl EU som FN, med gemensamma uttalanden och samordnade åtgärder. kommer naturligtvis även fortsättningsvis ta upp dessa frågor i den bilaterala dialogen med
frs · H9121723 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1723 av (SD) Hot mot journalister har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder med anledning av att en erfaren journalist väljer att avsluta sitt arbete med journalistik på grund av hot mot honom och hans familj eller om jag är nöjd med mitt och regeringens arbete för att komma till rätta med kriminella gärningar mot journalister. Yttrandefrihet är en grundpelare för en fungerande demokrati. Som jag sagt tidigare är det helt oacceptabelt att den som deltar i samhällsdebatten eller bedriver samhällsgranskande journalistik utsätts för våld, hot eller trakasserier. Regeringen har vidtagit en mängd olika åtgärder för att stärka skyddet för demokratin och för journalister och utsatta samhällsnyttiga funktioner och det kommer vi att fortsätta med. För att säkerställa ett starkt och effektivt skydd för yttrandefriheten är det viktigt att arbeta både brett och långsiktigt. Jag har i mitt svar på förra fråga om attacker mot journalister beskrivit många av de åtgärder som regeringen vidtagit. Jag vill dock särskilt betona att alla former av hot och brott som riktas mot journalister utgör ett angrepp inte bara mot den enskilda personen utan även mot det demokratiska samhället. Det måste också återspeglas i lagstiftningen. Jag tog emot förslag från en utredning till en ny straffskärpningsgrund som innebär att det ska ses som försvårande att den brottsliga gärningen begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående yrkesmässigt bedrivit nyhetsförmedling eller annan journalistik. Förslagen har skickats ut på remiss och bereds nu vidare inom . En sträng syn på brott mot journalister är nödvändig för att markera allvaret av sådana gärningar. Mitt och regeringens arbete med att skydda journalister fortsätter med oförminskad kraft.
frs · H9121724 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1724 av (SD) har frågat mig om beredningen av departementspromemorian Vraket efter ubåten ”Som” är klar, och vilka åtgärder utifrån beredning av departementspromemorian jag avser att vidta för att säkerställa att ubåten tas om hand så som det unika historiska föremål det är. Departementspromemorian Vraket efter ubåten ”Som” (Ds 2021:14) utredde förutsättningarna för bärgning av ubåten och för överlämning av vraket till . Utredningen innefattade kulturhistoriska och marinekologiska aspekter och rekommenderade att en eventuell bärgning av vraket bör villkoras med att bärgningen utförs i enlighet med internationell vedertagen praxis. Förutsättningarna för departementspromemorians slutsatser och förslag har förändrats mot bakgrund av det förändrade säkerhetspolitiska läget och invasion av . bereder fortsatt ärendet.
frs · H9121725 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1725 av (KD) Jämlik tillgång till särläkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att alla patienter i hela landet ska få tillgång till bästa tillgängliga läkemedel för behandling av sällsynta sjukdomar och diagnoser, och när åtgärderna kommer att vara på plats. Jag har tidigare besvarat samma frågeställning, (svar på skriftlig fråga 2021/22:1260). Mitt svar nu är detsamma som jag gav vid de tillfällena. Jag avser att återkomma till i frågan.
frs · H9121726 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1726 av (L) Kriminella nätverks rekrytering av barn har frågat justitie- och inrikesministern om han och regeringen avser att agera för att skärpa befogenheter att ställa krav på vårdnadshavarna att ta sitt ansvar för att förebygga att tioåringar rekryteras till kriminella nätverk, och om ja, på vilket sätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar oro över den nyrekrytering som pågår. Att förebygga och förhindra att barn och unga utnyttjas i kriminella sammanhang är ett prioriterat arbete för regeringen. Kommunerna, inte minst , har en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. Jag instämmer också i att behöver förfoga över fler verktyg för att kunna gripa in tidigt och att det är viktigt att vårdnadshavare tar det ansvar som åligger dem och tar emot det stöd som socialnämnden bedömer att de behöver. har därför beslutat att utreda om det, i syfte att stödja barn, bör införas en möjlighet för socialnämnden att besluta om öppna insatser utan samtycke till vårdnadshavare. I uppdraget ingår att utreda om krav ska kunna ställas på vårdnadshavare att säkerställa vissa åtgärder, som t.ex. att barnet är hemma under vissa tider, att barnet är i skolan eller att barnet deltar i fritidsaktiviteter m.m. I uppdraget ingår också att särskilt belysa vilka konsekvenser en vägran att följa beslut om öppna insatser utan samtycke till vårdnadshavare bör få för både vårdnadshavare och barn.
frs · H9121727 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1727 av (M) Vattenförsörjningen har frågat civilministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att främja och underlätta nyinvesteringar i kommunernas vattenförsörjning och göra den mer robust framgent. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är medveten om att det finns ett omfattande investeringsbehov i kommunalt vatten och avlopp och att investeringarna i den befintliga va-infrastrukturen kan behöva ökas för att säkerställa funktionen för vatten- och avloppstjänster. Enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster har kommunerna ansvar för den allmänna dricksvattenförsörjningen. Kommuner har rätt att ta ut avgifter för att finansiera vattenförsörjningen. För att förbättra kommunsektorns långsiktiga förutsättningar för att trygga en säker dricksvattenförsörjning har regeringen gjort betydande satsningar. Länsstyrelsernas arbete med dricksvattenförsörjning och vattenskydd har förstärkts och regeringen avsatte totalt 2022 för bättre vattenhushållning, investeringar i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten. Regeringen har överlämnat propositionen Vägar till hållbara vattentjänster (prop. 2021/22:208) till och efter träder bestämmelsen om att varje kommun ska ha en aktuell vattentjänstplan i kraft. Det är också något som kommer att bidra till kommunernas långsiktiga planering för en tryggad tillgång till dricksvatten. Dricksvattenförsörjningen stärks också genom att vattentjänstplanen ska innehålla en bedömning av hur de allmänna va-anläggningarna ska hanteras vid ökad belastning på grund av skyfall.
frs · H9121728 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1728 av (KD) Etablering av ett nytt regemente i har frågat mig om jag och regeringen ämnar ta initiativ till att återetablera (I 17) på lämplig plats i . Den framtida utvecklingen av Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation hanteras inom ramen för Försvarsberedningen vars arbete inför nästa försvarsbeslut inleds efter valet . Jag vill inte föregripa Försvarsberedningens arbete.
frs · H9121729 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1729 av (KD) Rättssäkerhet avseende enskilda vägar har frågat mig om jag och regeringen ämnar ta något initiativ till att se över nuvarande ordning i syfte att öka rättssäkerheten vid överförande av statlig eller väg till enskild väg. En av regeringens uppgifter är att som överinstans pröva vissa typer av beslut från olika myndigheter på en mängd områden. Denna ordning gäller även för vissa beslut som fattar. Till skydd för den enskilde finns möjligheten att vända sig till för rättsprövning av ett beslut som regeringen fattat i ett ärende. Det finns därmed inte skäl att förändra gällande ordning.
frs · H9121730 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1730 av (SD) Fortsatta våldsamheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det oförminskade våldet i det svenska samhället, och om jag kommer att avgå. Regeringen har under de två senaste mandatperioderna bedrivit ett intensivt arbete mot den grova kriminaliteten. Vi har presenterat en lång rad straffrättsliga reformer till och vi genomför en historisk satsning på . Regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten tar ett brett grepp om brottsligheten: skärpta straff, verktyg till brottsbekämpande myndigheter, åtgärder för att bryta tystnadskulturen och ett utvecklat brottsförebyggande arbete. Programmet implementeras nu punkt för punkt och många delar är redan genomförda. Men fler åtgärder är på gång. Den stora satsningen på är en viktig del i arbetet med att minska brottsligheten och öka tryggheten. Satsningen har lett till att aldrig varit större. Det fanns fler poliser och civilanställda . På det straffrättsliga området pågår ett intensivt arbete med betänkande, som bland annat innehåller en ny straffskärpningsregel som är avsedd att ha kraftig verkan vid våldsamma konflikter i den kriminella miljön. Vidare har straffen skärpts för en rad brott som är tydligt kopplade till skjutvapenvåldet, exempelvis mord, allvarliga våldsbrott, grovt vapenbrott och de allvarligaste narkotikabrotten. Men för att minska brottsligheten räcker det inte med fler poliser och strängare straff. Det krävs också ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete, inte minst för att stoppa nyrekrytering till kriminella gäng och förhindra att barn och unga involveras i kriminalitet. Regeringen har beslutat en lagrådsremiss med förslag om att kommunerna får ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. För att fler individer ska kunna få hjälp att lämna kriminella gäng och andra destruktiva miljöer har regeringen uppdragit åt , , och att genomföra konkreta åtgärder för att förstärka och utveckla stödet till avhoppare i landet. Detta arbete är i full gång. Vidare har regeringen gett , och Kriminalvården i uppdrag att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner sprida strategin bakom Sluta skjut – som syftar till att minska dödligt våld i kriminella miljöer – till fler orter i . Regeringen avser även att i närtid besluta om ett uppdrag till en utredare att se över förutsättningarna för att utveckla samhällets åtgärder liknande den danska ordningen med ungdomskriminalitetsnämnder, som infördes i . Syftet är att möjliggöra att tillräckliga och adekvata insatser vidtas, tidigt och tydligt, så att barn och unga inte fastnar i en kriminell livsstil. Regeringens arbete för att motverka den grova kriminaliteten fortsätter med oförminskad kraft.
frs · H9121731 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1731 av (SD) Övergrepp på ukrainska flyktingar i har frågat justitie- och inrikesministern vilka åtgärder ministern tänker vidta för att flyktingar från ska känna sig trygga i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har sin utgångspunkt i enskilda ärenden. Jag kan som statsråd inte påverka eller uttala mig om hur myndigheterna hanterar enskilda ärenden. Det är självklart att alla asylsökande ska kunna känna sig trygga under sin vistelse i boendet. Ansvaret för säkerheten på boenden för asylsökande ligger på . Boende som utsätts för hot uppmanas att informera personal. tillhandahåller information som omfattar de förhållningssätt som gäller vid myndighetens boenden, med utgångspunkt i ömsesidig respekt och hänsyn. Informationen innehåller också uppgifter hur man tar kontakt med . Finns det en hotbild mot en enskild person görs också en individuell bedömning kring säkerhet och placering vid boendet. I sammanhanget kan också nämnas att utredningen om ett ordnat initialt mottagande av asylsökande bland annat har i uppdrag att analysera behovet av sanktionsmöjligheter vid misskötsamhet i boenden. När det gäller arbetet mot kriminaliteten har regeringen skärpt över 70 straff och kriminaliserat över 30 handlingar som var lagliga. Regeringen genomför en historisk utbyggnad av polisen och hela rättsväsendet. Fler kriminella sitter fängslade och de avtjänar allt längre straff. Inom finns särskilda hatbrottsutredare och specialister som driver utvecklingen av arbetet mot hatbrott. Det är givetvis av största vikt att personer som sökt skydd i ska känna sig trygga här.
frs · H9121732 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1732 av (M) Polisen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka uppklaringsgraden vid vardagsbrottslighet. Att öka kapaciteten inom såväl ingripandeverksamheten som den brottsutredande verksamheten är ett viktigt syfte bakom den pågående, omfattande utbyggnaden av . Satsningen innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 . har myndighetens anslag ökat med nästan , vilket motsvarar . Till 2024 beräknas anslaget ha ökat med . För att följa upp effekterna av satsningen har regeringen gett ett utvärderingsuppdrag. ska kartlägga hur de ekonomiska tillskotten har fördelats och använts i samt analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Regeringen har i regleringsbrev ålagt myndigheten att närmare redovisa vilket arbete som bedrivs för att öka effektiviteten och förstärka förmågan i brottsutredningsverksamheten i syfte att öka uppklaringen av brott. har också i uppdrag att redogöra för vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. har verksamhet förstärkts med 785 nya polisaspiranter, varav 55 har placerats i . Detta är ett välkommet tillskott och innebär att det nu finns ca 22 500 poliser i landet. Att brott möts av en snabb reaktion från samhället är viktigt både för människors trygghet och för deras förtroende för rättsväsendet. Den försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som pågår har visat positiva resultat och lett till både snabbare lagföring och högre kvalitet i brottsutredningarna. beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag som möjliggör ett permanent snabbförfarande i brottmål och att andra åtgärder vidtas för snabbare lagföring av brott. Lagändringarna föreslås träda i kraft .
frs · H9121734 · 2022-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1734 av (KD) FN:s hantering av serbiska övergrepp mot kvinnor och barn har frågat mig vad jag gör för att FN ska erkänna Kosovos lidande på samma sätt som man lyfter fram andra övergrepp som sker i andra delar av världen. FN:s internationella brottmålstribunal för f.d. (ICTY) hade jurisdiktion att pröva misstänkta krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten begångna på det f.d. territorium . Kosovo är inte medlem i FN men FN:s mission samt , fonder och program inklusive UNDP () är verksamma i landet. rapporterar bland annat om den humanitära situationen i Kosovo. Kosovo diskuteras i i genomsnitt med FN:s generalsekreterares rapport som grund. Rapporten hanterar på sedvanligt vis aktuella händelser. Gällande försoning och hantering av det förflutna stödjer den EU-faciliterade normaliseringsdialogen mellan och som syftar till att nå ett allomfattande avtal om relationen mellan och . Dialogen förblir avgörande för normaliseringen av förbindelserna mellan och .