ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111530 · 2022-05-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1530 Folkräkning av (SD) till Statsrådet (S) röstade ja till flera förslag från , . Ett av dessa rörde frågan om folkräkning, som undertecknad också har motionerat om. Det är milt uttryckt en nödvändig åtgärd mot bakgrund av de många och omfattande problem som vi ser i som tar sig i uttryck genom alltifrån välfärdsbedrägerier till kriminalitet. har vi helt enkelt ingen aning om hur många människor som vistas i utan tillåtelse, men enligt uppskattningar lär omkring 200 000 personer vara skrivna på felaktiga adresser. Att det är så visar med all önskvärd tydlighet att staten saknar kontroll över folkbokföringen och att det krävs åtgärder från statens sida för att undvika kostnader för medborgarna. Att det är så enkelt att fuska med folkbokföringsuppgifter leder också till att det blir enklare för den grova organiserade brottsligheten att verka i . Kriminella kan nämligen dölja sin verksamhet eller identitet genom att ange felaktiga folkbokföringsuppgifter som det försvårar för rättsväsendet att förhindra illegal verksamhet och möjliggör bland annat grövre bedrägeri, exempelvis gällande välfärdsförmåner. En folkräkning behövs med andra ord för att säkerställa kontrollen över vilka som befinner sig i landet samt vilka som bor var. En grundförutsättning för att välfärdssamhället över huvud taget ska fungera är att det är ordning i folkbokföringen. Denna ordning krävs också för att vi ska lyckas i kampen mot kriminalitet och utanförskap. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: När förväntas regeringen genomföra den folkräkning som beslutat om, och kan vi förvänta oss att ministern och regeringen vid behov tar generella initiativ för att säkerställa att det vidtas åtgärder emot de individer som ertappas med falsk folkbokföring?
fr · H9111531 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1531 Rysk propaganda mot av (SD) till Utrikesminister (S) Plötsligt har den ryska propagandan mot trappats upp. I vad som sägs vara en busshållplats utanför den svenska ambassaden i har det bland annat dykt upp ett par affischer där kända svenskar, såsom och , utmålas som nazister. Det är precis samma metod som man använde inför invasionen mot . I en text går att läsa ungefär följande: ”mot nazism, de inte”, där ”de” är en hänvisning till genom en svensk flagga. Det finns flera skäl till att rent av äcklas av detta smutsiga tilltag. För det första är det naturligtvis inte roligt att förknippas med nazism eller de fruktansvärda fasor som nazismen orsakat. Det är inte heller kul när vi kan se hur propagandan känns igen från precis innan den ryska invasionen av . Man kan rent av, om man drar det långt, se det som ett förtäckt hot. Det kanske värsta är dock att det är en direkt markering mot , då propagandan bland annat noga har placerats precis utanför den svenska ambassaden i . Utrikesministern och UD har agerat förvånansvärt svagt när svar har förväntats efter att har uppträtt aggressivt eller olämpligt. Det såg vi bland annat i samband med den blygsamma svenska hanteringen då endast tre ryska diplomater skulle utvisas som svar på anfall mot . Detta kunde jämföras med att vårt lilla grannland i söder, , utvisade hela 15 diplomater. Svaret på blyga hantering var att utvisade fyra svenska diplomater, varför utrikesministern påstod att skulle svara på ett lämpligt sätt. Det har fortfarande inte skett. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Avser utrikesministern att agera mot bakgrund av den ryska propagandan mot , och på vilket sätt har svarat efter utvisning av fyra svenska diplomater?
fr · H9111532 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1532 Pneumokockvaccination av personer av (L) till Socialminister (S) besvarade socialministern en skriftlig fråga om regeringens beslut att införa ett särskilt vaccinationsprogram mot pneumokocker. På frågan om vaccinationen skulle tillgängliggöras för dem som är svarade ministern att det var upp till att besluta om vilka som ska inkluderas samt att regeringen följer frågan. Kronologiska åldersgränser i sjukvården kan leda till diskriminering av dem som inte får del av en insats. I detta fall handlar det om att alla som är inte kan vara säkra på att de kommer att få tillgång till vaccinet. har dessutom tydliggjort att det är kostnadseffektivt att inkludera dem som är i liknande vaccinationsprogram. Liberalerna anser att även de som är bör inkluderas i vaccinationsprogrammet i fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser regeringen att avsätta medel i höstens budget så att även de som är och ovaccinerade mot pneumokocker kan erbjudas den vaccinationen?
fr · H9111533 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1533 och avräkning på demokratibiståndet av (L) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat stora avräkningar på biståndet. Dessa avräkningar är inte jämnt fördelade över de olika formerna av bistånd. Bland annat drabbas biståndet till området Mänskliga rättigheter, demokrati och främjande av rättsstatens principer av nedskrivningar på . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Påverkas de organisationer och projekt som verkar med dessa frågor i av regeringens neddragningar, och i så fall hur?
fr · H9111534 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1534 Risk för däckbrist av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Med anledning av invasion av har däcktillverkningen upphört i av ledande däcktillverkare. Det här riskerar att leda till en allvarlig brist på däck för såväl personbilar som tunga fordon. Även viktiga samhällsfunktioner som ambulanser med speciella däckdimensioner kan riskera däckbrist. Det finns däck som kan importeras från och som passar bland annat för ambulanser, men då måste däcken godkännas för användning i . Det framkom vid ett besök hos en återförsäljare av däck i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att säkerställa tillgången på däck för samhällsviktiga fordon?
fr · H9111535 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1535 Tillkännagivandet gällande direktiv av (KD) till Statsrådet (S) beslutades om ett tillkännagivande i gällande att direktiven till arbete skulle breddas enligt nedanstående, som är citat från betänkandet: ”meddelade dom i det s.k. Girjasmålet mellan Girjas sameby och staten. Domen som i sitt avgörande lutar sig mot urminnes hävd tilldelade Girjas sameby ensamrätt till småviltsjakten och fiske med ensam förfoganderätt inom samebyns område. Domstolens avgörande har skapat en stor osäkerhet hos lokalbefolkningen och andra som i generationer jagat och fiskat i de områden som samebyn fått ensamrätt till. Utskottet anser att det är bra att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas för att se över rennäringslagen. Avgörandet i frågan om Girjas borde ha fattats på politisk nivå och inte av domstol, eftersom frågan handlar om att väga olika intressen mot varandra, och lagstiftningen har varit otydlig i detta avseende. Utskottet anser att det behövs en inkluderande dialog där hänsyn tas till både samers rätt och till lokalbefolkningens och övriga boende i rätt till småviltjakt och fiske.” ser vi att regeringen till slut väljer att svara på tillkännagivandet, vilket är glädjande. Dock ser vi i utkastet, som är på konsultation hos , att det inte stämmer överens med besluten i tillkännagivandet. I stället för att utreda ”lokalbefolkningens och övriga boende i rätt” lyfter man fram olika gruppers behov, vilket är något helt annat än det tillkännagivandet tar upp. En behovsanalys är redan gjord, och därför är det just övriga gruppers rättigheter som behöver ses över, vilket tillkännagivandet klart uttrycker. Det förefaller som att ett oavsiktligt fel infunnit sig i förslaget, genom en felaktig formulering i en svårläst text med många bisatser. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer statsrådet och regeringen, nu när vi uppmärksammat regeringen på dessa otydliga formuleringar, att ändra i utkastet så att det svarar upp mot det egentliga beslutet i tillkännagivandet?
fr · H9111536 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1536 Proportionerlig ersättning till brottsoffer av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Vi måste måna om brottsoffer på bästa möjliga sätt. Detta är viktigt för enskilda brottsoffer och för ett välfungerande samhälle. Kränkningsersättningen till brottsoffer kan vara så låg att de upplever att ersättningen är så långt ifrån vad de förväntar sig att det i värsta fall upplevs som ytterligare en kränkning. Det säger mycket om behovet av förstärkningar. behandlas regeringsförslaget Stärkt rätt till skadestånd till brottsoffer i . Där föreslås bland annat att regeringen ska åstadkomma en påtaglig höjning av nivåerna på kränkningsersättningen och utvidga ersättningen för poliser och andra yrkesgrupper. Där tas upp att vid bedömning av skälig kränkningsersättning ska den bestämmas på ett sätt som innebär att den kränkte får upprättelse för angreppet och att ett antal olika kriterier ska särskilt beaktas vid bedömning. Det är dock oklart hur den skäliga kränkningsersättningen ska beräknas och se ut. Dessutom bör rätten till kränkningsersättning vara lika för alla oavsett yrkesgrupp. Ersättningsnivån till brottsoffer ska minst motsvara det som kränkningen inneburit, och brottsoffer ska i samtliga fall av kränkning upp. Vi ser behovet av att få ytterligare definiering av regeringen både om hur de ser på proportionerlig kränkningsersättning och hur de vill uppvärdera brottsoffer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : På vilket sätt avser ministern att konkret utveckla ersättningen till brottsoffer så att processen för ersättning blir välfungerande, så att inga dröjsmål eller uteblivna ersättningar riskeras och så att ersättningsbeloppet står i proportion till allvarlighetsgraden på kränkningen?
fr · H9111537 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1537 Den vikande vaccinationsviljan av (V) till Socialminister (S) Restriktionerna är borta men kvar finns covid-19. Vaccinationsviljan har sjunkit kraftigt i befolkningen. av alla vuxna svenskar har tagit minst en dos vaccin mot covid-19; motsvarande siffra för de som tagit dos tre är . Det är mycket illavarslande siffror . Viljan att ta en påfyllnadsdos tycks vara särskilt låg i storstadsregionerna – som även ligger i botten när det gäller hur många som tagit sin första spruta. Vaccinationstäckningen skiljer sig drastiskt mellan olika områden i storstadsregionerna , och . I stadsdelen i har av den vuxna befolkningen tagit tre doser, jämfört med som ligger i topp . I har tagit dos tre, jämfört i . I och är fortfarande av alla vuxna helt ovaccinerade mot covid-19, jämfört med de Stockholmskommuner som nått högst – och – med vaccinerade. Gällande den tredje påfyllnadsdosen är skillnaderna ännu större. Jag är mycket oroad över den vikande vaccinationsviljan och hur den kan påverka en eventuell ökad smittspridning . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad tänker ministern göra åt den vikande vaccinationsviljan?
fr · H9111538 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1538 offensiv i norra av (V) till Utrikesminister (S) inledde en ny militäroffensiv i norra . I snart fyra decennier har utfört militära gränsöverskridande invasioner mot den kurdiska regionen i norra , med ett stort lidande hos den civila befolkningen som följd. Det har skett med omvärldens goda minne, utan kännbara konsekvenser för . Operation har inneburit att såväl stridsflygplan och helikoptrar som drönare, artilleri och kommandosoldater tagit sig över gränsen i syfte att slå mot PKK. Enligt försvarsminister ska bunkrar, grottor och ammunitionsförråd ha förstörts. Han uppger också att flera medlemmar i ska ha ”neutraliserats”. Det finns dock en stor oro för att civila ska ha dödats. Att Natolandet väljer att kränka grannlandets territorium är anmärkningsvärt och borde generera internationella protester. Helt cyniskt har Erdoğan valt att gå in i som världens blickar är vända mot . har valt att inte ansluta sig till sanktionerna mot , och man fortsätter även köpa vapen från . Situationen är ohållbar. Det finns också uppgifter som tyder på att det som finns kvar av IS/Daish ser situationen som sin chans att kraftsamla. bereder på så vis mark för en ny framväxt av terrororganisationen. Rapporter om att använder kemiska attacker i sin krigföring måste tas på allvar och undersökas vidare. Användning av kemiska vapen är ett krigsbrott och bryter mot folkrätten. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att ta några initiativ för att sätta press på att avsluta offensiven?
fr · H9111539 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1539 agerande i av (V) till Näringsminister (S) hotas av en stämning med krav plus ränta, motsvarande plus ränta, av sammanlagt 5 000 kunder, främst små och medelstora företag och organisationer, bland annat idrottsföreningen och museer, på grund av en extra och felaktig avgift på elräkningarna i . inledde Stichting Nuon-Claim, en nederländsk stiftelse som bildades för att företräda och tillvarata intressena hos de kunder som ska ha drabbats negativt av en slags extra avgifter, rättsliga förfaranden mot (tidigare Nuon) eftersom energileverantören systematiskt debiterade nederländska små och medelstora företag och ideella organisationer ett omotiverat tillägg på deras energiräkningar. På uppdrag av 5 000 lurade kunder kräver stiftelsen återbetalning av de överdebiterade kostnaderna. Det handlar om ett totalt belopp plus ränta, motsvarande plus ränta. Den aktuella särskilda avgift som ska ha tagit ut av de berörda kunderna ska inte ha inneburit någon service eller nytta men har höjt elkostnaderna med i genomsnitt , hävdar stiftelsen. har tillbakavisat anklagelserna och avfärdat stiftelsens försök till kontakt och förhandlingar. Det svenska statliga kraftbolaget köpte 2009 ett av världens största energibolag, Nuon. Det kostade runt 90 miljarder av våra skattepengar när regeringen, ägarna till statliga , köpte Nuon. Förvärvet är den största kontantaffären i . Det var en prislapp som enligt flera bedömare var alldeles för hög. riskerar alltså att vara ännu en förlust för svenska staten. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur avser regeringen – ägaren – att agera med anledning av det inträffade?
fr · H9111540 · 2022-05-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1540 Riktade insatser för ökad tillgång till skjutfält av (M) till Försvarsminister (S) Efter invasion av har intresset för frivilliga försvarsorganisationer ökat markant i . Detta är mycket positivt och kommer att ge oss ökad förmåga inom det civila försvaret. Tyvärr sinkas engagemanget och möjligheterna till snabb upprustning av flera flaskhalsar. Ett välkänt exempel är den bristande tillgången till skjutfält och de långa väntetiderna för miljötillståndsprövningar. Bristen på skjutfält och skjutbanor gör det svårt att genomföra civil utbildning. Detta beror på att de civila organisationerna måste konkurrera med Försvarsmakten om tid och skjutkvoter. innebär detta att de frivilliga försvarsorganisationerna prioriteras ned och erbjuds få och korta utbildningstider. De frivilliga försvarsorganisationerna fyller ett viktigt och folkbildande uppdrag i vårt samhälle. Jag vill därför fråga försvarsminister : Vad avser ministern att vidta för riktade satsningar för att öka tillgängligheten till skjutbanor och skjutfält?
fr · H9111541 · 2022-05-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1541 position i EU:s arbete om särläkemedel av (M) till Socialminister (S) Inom pågår ett arbete med att revidera den gällande EU-förordningen om särläkemedel (Regulation). Kommissionen förväntas komma med sitt förslag . Därefter vidtar förhandlings- och beslutsprocessen i och mellan medlemsstaterna. Under det nuvarande franska ordförandeskapet har sällsynta diagnoser getts hög prioritet. I har regeringens agerande präglats av en påfallande passivitet. En motsträvig regering har pressats av att inta en högre profil. När tar över ordförandeskapet får vi en nyckelroll i arbetet. Det väcker frågor om regeringens både engagemang och politiska inriktning. Viktiga patientorganisationer, såsom EURORDIS-Rare Diseases Europe, som representerar 995 organisationer i 74 länder, har länge drivit på för ett mer ambitiöst europeiskt regelverk för människor som drabbas av sällsynta sjukdomar. I en inlaga till kommissionen poängterar EURORDIS att ett nytt regelverk på området för att vara meningsfullt måste öka konkurrenskraften i den globala miljön och stärka attraktiviteten för det europeiska ekosystemet för vetenskaplig utveckling. har starka traditioner och höga ambitioner när det gäller life science, medicinsk forskning och en läkemedelsindustri i framkant. Ett nytt europeiskt regelverk för särläkemedel måste slå vakt om rimliga villkor för svensk och europeisk läkemedelsforskning. Både är det också den enda inriktning som kan ge patienter med sällsynta sjukdomar tillgång till de läkemedel de behöver. Jag vill därför fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att under det kommande svenska ordförandeskapet i EU slå vakt om villkoren för svensk och europeisk läkemedelsforskning i arbetet med revisionen av den gällande EU-förordningen om särläkemedel (Regulation)?
fr · H9111542 · 2022-05-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1542 Högsta domstolens abortmotstånd i av (V) till Utrikesminister (S) rapporterade medier världen över om ett dokument som läckt från . Dokumentet är ett utkast från HD:s konservativa ledamöter, som utgör en majoritet, där man bland annat vill omkullkasta domen kallad mot . Den garanterar att kvinnor i har rätt att göra abort fram till graviditetsvecka 24. Flera delstater har redan en extrem lagstiftning mot abort. dokumentet läckte skrev den republikanske guvernören i , , under ett förbud mot abort efter sjätte veckan. Utvecklingen i är allvarlig och oroande. Redan nu finns det stora svårigheter för kvinnor att göra abort på många håll i . Kliniker hotas och förstörs, abortmotståndare trakasserar patienter, och personal riskerar att mötas av hot eller våld. har minst elva personer skjutits eller bombats ihjäl i attacker mot abortkliniker i . Därför minskar antalet kliniker som utför aborter i de stater som har de värsta abortmotståndarna. Förutom att kvinnor utsätts för trakasserier när de ska göra abort finns det redan nu lagar i många stater som gör det svårt att över huvud taget kunna få tillgång till rimliga legala aborter. I 45 av staterna tillåts sjukvårdspersonal vårdvägra, och i 42 av staterna tillåts sjukvårdskliniker vårdvägra. Om högsta domstolen gör verklighet av vad man skrivit i det läckta dokumentet kommer det att få ödesdigra konsekvenser för alla de kvinnor som har behov av att avbryta en oönskad graviditet. Vi vet redan att abortförbud inte hindrar aborter, bara säkra sådana. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt driver ministern frågan om den hotade aborträtten och kvinnors rätt till sin egen kropp i bilaterala kontakter med ?
fr · H9111543 · 2022-05-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1543 Regeringens åtgärder för att tvångsåtgärden avskiljning ska upphöra av (SD) till Socialminister (S) Avskiljning som befogenhet är en åtgärd som är lagreglerad. Åtgärden innebär att barn på statliga ungdomshem isoleras och är en metod som har fått upprepad kritik från FN:s tortyrkommission och barnrättskommitté. De barn som oftast utsätt för avskiljningar är flickor mellan och barn med funktionsnedsättningar. riktade ett tillkännagivande till regeringen där regeringen uppmanas att vidta åtgärder för att tvångsåtgärden avskiljning ska upphöra. Regeringen har aviserat att ärendet inte är slutbehandlat, dock har vissa åtgärder vidtagits. Exempelvis har (Sis) i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla sitt våldsförebyggande arbete, där målsättningen uppges vara att motverka konflikter som leder till hot och våld i mötet med barn och ungdomar som är särskilt utsatta. Arbetssätt och metoder ska likaså vara effektutvärderade och utgå ifrån ett tydligt barnrättsperspektiv som ska ha sin utgångspunkt i . Uppdraget som Sis delgivits ska delredovisas , och slutredovisningen ska genomföras . Regeringen har likaså givit Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att förstärka tillsynen av Sis-institutioner som enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), vårdar unga flickor. I det uppdraget ska tvångsåtgärden avskiljning belysas, och skillnader i användandet mellan de olika institutionerna, samt orsakerna bakom, ska analyseras. Flickornas ålder och eventuella funktionsnedsättningar bör enligt regeringens uppdrag likaså uppmärksammas i granskningen. Utöver det har Sis bland annat vidtagit ett antal åtgärder för att minska antalet avskiljningar. Exempelvis har myndigheten beslutat att utföra en samlad satsning som syftar till att kvinnors och flickors behov ska kunna mötas på ett bättre sätt. I praktiken innebär det bland annat bättre anpassade lokaler, tillgång till specialutbildade medarbetare, mindre grupper och en ökad personaltäthet. Enligt Sis är syftet att minska antalet avskiljningar och incidenter för dem med allra störst vård- och behandlingsbehov. Det faktum att åtgärder har vidtagits för att minska förekomsten av avskiljningar är ett steg i rätt riktning, dock har uppmanat regeringen att vidta åtgärder för att tvångsåtgärden ska upphöra helt. Regeringens ambitioner att möta uppmaning verkar inte vara särskilt höga. Det finns inte heller något som tyder på att en utfasning av avskiljning som tvångsåtgärd är aktuell. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att tvångsåtgärden avskiljning helt ska upphöra?
fr · H9111544 · 2022-05-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1544 Advokater som avböjer uppdrag som särskild företrädare för barn av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) generalsekreterare har i ett inlägg på hemsida uppmärksammat att ett flertal advokater meddelat såväl som domstolarna att de kan ta uppdrag som särskilda företrädare för barn. Detta på grund av en ändring av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn som trädde i kraft . Lagändringen innebär en utvidgning som menar lett till tolkningssvårigheter kring bland annat uppdraget att ansöka om brottskadeersättning samt svårigheter att öppna bankkonto för barnet med så kallad överförmyndarspärr. Vidare har det uppstått svårigheter för den särskilda företrädaren att begära ersättning för kostnader och oklarhet om hur länge uppdraget gäller. Det finns också tolkningsmöjligheter kring advokatens skyldighet att begära verkställighet av skadestånd, också när det inte är till barnets bästa. Med anledning av kritik och uppgifterna om att flera advokater nu avböjt uppdrag som särskilda företrädare är min fråga till justitie- och inrikesminister följande: Är ministern beredd att vidta några åtgärder med anledning av uppgifter?
fr · H9111545 · 2022-05-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:1545 Relationen mellan och av (M) till Utrikesminister (S) tjänar som en mycket viktig plattform där de nordiska länderna kan mötas och utbyta erfarenheter och identifiera samarbeten för att bygga ett bättre på en mängd olika områden. Vissa kritiker vill göra gällande att det enda har åstadkommit är den nordiska passunionen, och det var . Men då missas vikten av den dialog som skapas över landsgränserna och det gemensamma arbete som genomförs för att riva ned hinder som försvårar den fria rörligheten i . I direkta närområde ligger tre länder som historiskt haft mycket starka band till . De tre baltiska staterna, , och , har inte enbart en gemensam historia med , de har också starka band . Med de starka krafter som släppts lösa där respekt för demokratiska värderingar, nationella gränser och mänskliga rättigheter helt satts ur spel är det helt avgörande att fria demokratier förenas på olika sätt. Det blir än mer relevant när det handlar om länder som har gemensamma ambitioner, som och . , och har alla uttryckt en tydlig vilja att få bli fullvärdiga medlemmar i . har insynsplatser i , men det är stor skillnad mellan att sitta på en insynsplats och att vara fullvärdiga medlemmar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har ministern för avsikt att verka för att låta , och bli fullvärdiga medlemmar av och ?