ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911875 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:875 Smittskydd i skolan av (SD) till Statsrådet (S) återkopplade statsrådet på en fråga från undertecknad (2021/22:717) om skyddsåtgärder vid skolöppningar. I det så kallade svaret framkommer det med all önskvärd tydlighet att regeringen till skillnad från våra nordiska grannländer fullkomligt struntat i att skydda elever och skolpersonal från smitta. Det enda man hänvisar till är det förhållningssätt som råder för sjuka, baserat på rekommendationer. Därmed har inte regeringen heller tagit någon hänsyn till att dessas närstående i riskgrupp riskerar att bli smittade, med förödande följder. Regeringen har med andra ord inte gjort någon ansträngning för att exempelvis möjliggöra regelbunden testning av elever och skolpersonal, genom vare sig snabbtester eller mätning av temperatur. Ej heller har man aktivt verkat för att garantera skolmiljöer där avstånd kan hållas eller där ventilationen är tillfredsställande. Sist men inte minst har man på intet sätt verkat för att de som vistas i skolmiljö ska använda sig av andnings- eller munskydd. Beträffande det sistnämnda har statsrådet i sitt svar dock understrukit att det inte finns någon bestämmelse i vare sig arbetsmiljölagen eller i skolförfattningarna som innebär att elever, lärare eller annan personal kan hindras från att bära munskydd. Att inte hindra någon från att ta egna initiativ är dock på intet sätt en skyddsåtgärd. I stället är skolmiljön kanske den viktigaste platsen där det kan vara bra med en tydlig rekommendation om mun- och/eller andningsskydd, och i vissa fall krav. Stigmatiseringen kring dessa skydd, vilka som bekant är mycket effektiva, är hög, varför många som vill använda dem ändå drar sig för att göra det. Inte någonstans i min ursprungliga fråga har jag förespråkat nedstängning av skolorna, vilket man kan tolka att statsrådet antyder i sin återkoppling. Det rör sig således inte om att antingen ha skolan helt öppen utan smittskyddsåtgärder eller helt stängd. Det enda undertecknad har efterfrågat sedan starten av pandemin är att man följer försiktighetsprincipen och att man vidtar adekvata skyddsåtgärder. Med anledning av detta vill jag åter fråga statsrådet : Har statsrådet tagit något initiativ för skyddsåtgärder till dem som vistas i skolmiljö?
fr · H911876 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:876 Åtgärder för fler trygghetskameror av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) återkopplade statsrådet (S) på min fråga (2021/22:703) om nedtagna trygghetskameror i utsatta områden. Som exempel nämnde jag , som klassats som utsatt, i min hemkommun där de uppskattade kamerorna togs ned bara efter att de sattes upp. I svaret från framgår det inte med ett enda ord vad regeringen har gjort i syfte att förhindra att uppskattade kameror monteras ned eller om statsrådet avser att verka för att förhindra detta mot bakgrund av de uppgifter som framkommit om nedtagna kameror (i bland annat tidningen i ). Den fråga som statsrådet tycks ducka är aktuell för flera områden, varför det är anmärkningsvärt att vederbörande inte agerar när han själv säger sig värna denna tekniska möjlighet. efter att man med mycket gott resultat satte upp kameror i kunde Nackas närpolischef meddela att man även skulle sätta upp kameror i Orminge. Området hade då precis skakats av en brutal knivattack mot en man som borstat snö från sin bil och därefter att Folkets Hus brändes ned. i sa kommunpolisen att detta var ett komplement till poliserna på fältet som kunde följa platsen i realtid via såväl sina kontor som sina mobiltelefoner. Kallduschen kom , när vi fick höra att kamerorna i Orminge skulle dröja, och ytterligare visade det sig att det inte skulle bli några kameror över huvud taget. Om statsrådet på allvar menade att man förstått den positiva innebörden av dessa trygghetskameror borde inte det ha kunnat ske, men regeringen har helt enkelt inte prioriterat detta. Invånarna i berörda områden förtjänar ett ärligt svar om hur det kan ske. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit i syfte att förhindra att uppskattade trygghetskameror tas ned, och hur kan ministern förklara att åtgärder från regeringen inte har vidtagits när så har skett?
fr · H911877 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:877 Bredbandsutbyggnadens aktörer av (M) till Statsrådet (S) Ett företag som är fiberleverantör har dragit på sig 640 anmälningar till , , och från arga och besvikna kunder, bland annat för att man inte följt branschstandard och haft förseningar i leverans. har kritiserat bolaget för otillbörlig marknadsföring. , , svarar på kritik i medier att man förutsätter att bredbandsföretagen följer föreskrifter men att man inte kan gå in och kontrollera konflikter med kunder, trots att de finns registrerade hos statliga verk. gjordes stora statliga utbetalningar, och mest stöd fick det företag som har 640 anmälningar och missnöjda kunder hos . Företaget fick ytterligare 900 miljoner i statligt stöd via PTS för att fortsätta utbyggnaden i bland annat och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka generella åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att kontrollerar att bredbandsutbyggnadens aktörer upprätthåller den kvalitet som anges som krav?
fr · H911878 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:878 Humanitärt arbete i av (SD) till Statsrådet (S) Regeringens tidigare ståndpunkter rörande stöd till behövande i väcker en del frågor. Situationen i är fortfarande mycket allvarlig. På sina håll pågår fortfarande krig, och behovet av humanitärt stöd samt hjälp till återuppbyggnad är därför stort. Mot bakgrund av detta råder det inget tvivel om vikten av att det internationella samfundet gemensamt finner vägar för att möjliggöra ett effektivt och behovsbaserat humanitärt bistånd. Vi har på olika sätt sett hur regeringen verkat för att undvika engagemang rörande återuppbyggnad eller humanitärt stöd till människor som bor i regimkontrollerade områden. I praktiken utesluter det merparten av de människor som bor i , och innebär i praktiken att man enbart inkluderar islamiststyrda samt de i huvudsak kurdkontrollerade nordöstra delarna av landet. Detta rimmar illa med den egna uttalade ståndpunkten om ett aktivt engagemang i alla delar av . Det man frågar sig i detta sammanhang är om inte regeringen litar på de enskilda bedömningar som görs i de fall stöd riktas till utsatta människor. Om så inte är fallet blir regeringens ställningstagande än mer obegripligt. har genom sin biståndsstiftelse lyckats hjälpa invånarna i den urgamla kristna byn 'loula med att återuppbygga byns apotek. Detta har lett till såväl arbetstillfällen i byn, vilket i sin tur bidragit till en stärkt ekonomi, som en möjlighet för invånarna att få tag på mediciner. Således är detta ett tydligt tecken på humanitärt arbete i praktiken. Ett sådant arbete hade inte varit möjligt med regeringens ställningstagande, till följd av att byn ligger i ett regimkontrollerat område. Detta trots att stödet till på intet sätt gått via, eller i samarbete med regimen. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Hur kan statsrådet motivera att helt utesluta majoriteten av befolkning från att få europeiskt humanitärt stöd eller hjälp till återuppbyggnad genom att exkludera områden som är regimkontrollerade från detta?
fr · H911879 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:879 AP-fondernas placeringar av (SD) till Statsrådet (S) har svenska regeringsföreträdare återkommande talat om som en humanitär stormakt. Anledningen till detta har återkommande varit det höga biståndet, samt att man länge fört en ultraliberal migrationspolitik som syftat till en urholkad asylrätt där de starka som lyckas ta sig till , ofta genom farliga vägar, får stanna – så länge man inte följt de regler som och andra länder stipulerat genom exempelvis Dublinförordningen. Det talas oerhört lite om hur AP-fonderna används, vilket bland annat tidningen rapporterat om. De fyra första AP-fonderna ska enligt svensk lag ”förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande”. Det finns även texter som fonderna ska förhålla sig till om att respektera internationella konventioner, som FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Trots dessa fina ord ser vi hur pengar lånats ut till blodtörstiga diktaturer och investeringar i företag som misstänks för att använda sig av slavarbete. De statliga AP-fonderna har exempelvis sammanlagt nästan investerade i teknikföretag som misstänks använda sig av tvångsarbete i , enligt en granskning av Globals som i detta fall enbart granskat teknikföretag. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på AP-fondernas hantering av pensionspengarna, mot bakgrund av det som anförts i frågan, och avser statsrådet att verka för att pensionspengar i fortsättningen inte blir investerade i exempelvis kinesiska företag som misstänks för att använda sig av tvångsarbete?
fr · H911880 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:880 av (L) till Utrikesminister (S) Det har gått göteborgaren kidnappades av den kinesiska staten från i . Jag har drivit frågan om hans frisläppande i . Ännu är han inte frisläppt. Regeringen har krävt ett frisläppande av men inte vågat handla tillräckligt starkt. Min åsikt är att tiden är mogen för att går över i en diplomatisk bojkott av om landet inte är berett att släppa . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att kalla hem ambassadör i i protest mot kidnappning och olagliga frihetsberövande av ?
fr · H911881 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:881 Vilseledande och alternativa fakta från myndigheter av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) inrättades , och det tog inte innan rättfärdig kritik från olika håll riktades mot detta projekt som många ser som oerhört politiserat. gav myndigheten ut rapporten att vänta på som skulle vara en arbete och där de som arbetar med våld uppmanades att välja en definition av våld som bäst överensstämmer med ens syften. Rapportens författare har sedan valt att använda sig av begreppet “mäns våld mot kvinnor” som lite vad som helst. Författarna menar att begreppet avser allt våld i nära relationer (det vill säga även våld mellan samkönade, med eller utan kvinnor eller när en kvinna utövar våld mot en man) samt hedersrelaterat våld utanför nära relationer. Därtill omfattas prostitution och all så kallad “kommersialisering och exploatering av kvinnokroppen i reklam, medier och pornografi i syfte att reproducera föreställningar om kvinnors underordning”. Detta ger knappast en rättvis bild av vad valfri person känner när de får höra begreppet ”mäns våld mot kvinnor”. Det handlar snarare om att inlemma olika destruktiva händelser i en överordnad struktur av patriarkalt motiverat våld. Det som kommer från myndigheten är med andra ord djupt vilseledande. Det är inte första gången denna myndighet med rätta ifrågasätts. Hedersrelaterat våld och förtryck är tyvärr något som vi sorgligt nog sett alltmer av i i takt med att fler invånare har en bakgrund i kulturer där detta är vanligt förekommande och tyvärr i många fall även accepterat. Den här typen av förtryck handlar i grund och botten om att enskilda individers rättigheter och intressen anses vara underordnade familjens, varför det legitimeras. I samband med att 2019 på regeringens uppdrag föreslog förtydliganden i läroplanerna om exempelvis hedersrelaterat våld och förtryck kunde vi läsa hur , som agerade remissinstans, menade att begreppet hedersrelaterat våld och förtryck inte skulle användas i läroplanstexterna. Det var i sammanhanget ett tämligen förvånande ställningstagande för att komma från en myndighet som ska verka för att bidra till ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vad avser ministern att göra i syfte att förhindra att myndigheter under ministerns departement sysslar med vilseledande eller alternativa fakta, och hur ser ministern på politisering inom myndigheter?
fr · H911882 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:882 Nationell minnesdag för seyfo av (L) hålls en nationell minnesdag i för seyfo, det armeniska folkmordet. Det finns flera skäl att ha en nationell minnesdag även i . förnekar än – – sitt folkmord på landets kristna minoriteter. Det är ett brott enligt lagen i att hävda att folkmordet har skett. hade aldrig tolererat att skulle ha en lag som förbjöd att påtala att Förintelsen ägt rum. Dessutom är folkmordet det första större folkmordet , och det inspirerade till Förintelsen. Det lämpligaste datumet för minnesdag är , vilket är den dag som de utsatta folkslagen gemensamt har valt för att hålla årliga minnesstunder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Är ministern och regeringen beredda att införa en nationell minnesdag i för seyfo/armeniska folkmordet?
fr · H911883 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:883 Plan för att gräva ned elledningar och nyttja marksnål teknik av (C) till Statsrådet (S) är viktig för att ska kunna ställa om samhället och klara klimatkraven. Nya innovationer inom en rad områden är beroende av el och ett bra och robust elnät. En del i detta är elledningar, både stamnät, regionnät och lokalnät. Sedan stormen 2005 har mängder med lokalnätsledningar grävts ned för att det ska bli så lite strömavbrott som möjligt och att det också kan vara säkrare och robustare att ha ledningarna nedgrävda. På flera håll i landet finns det dock mycket luftledningar kvar, och många företagare och privatpersoner drabbas hårt av strömavbrott när det exempelvis faller träd över ledningen. Regionnätet är dock i betydligt mindre grad nedgrävt. Det finns också mycket kvar att göra med ny teknik, exempelvis mer dynamiska ledningar, högre torn med fler ledningar på höjden och möjlighet att gräva ned. Statliga är ett av bolagen som har kvar många traditionella luftledningar. Ett exempel är från kommun i där valt att ha kvar nuvarande teknik och luftledning i stället för att arbeta med andra metoder. Detta kan påverka både företagare och kommuninvånare negativt. Elnätsbolagen hanteras generellt via elnätsregleringen, men statliga bör också agera föredöme och ha en plan för hur man tänker sig minska markåtgången i sitt ledningsnät. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet att det behövs en plan för hur behovet av markåtgång för elledningar ska minska i , och hur kommer i så fall statsrådet och regeringen att arbeta med frågan?
fr · H911884 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:884 En exitstrategi för vägen ut ur pandemin av (M) till Socialminister (S) Jag är djupt kritisk till de mycket breda och långtgående restriktioner som regeringen presenterade . Jag menar att de är obalanserade och till stor del hade kunnat undvikas eller ersättas av användningen av vaccinpass. Trots en mycket omfattande smittspridning är det nu få personer som blir allvarligt sjuka. Det måste beaktas när beslut om restriktioner fattas. Den nu dominerade virusvarianten, omikron, verkar inte alls orsaka lika allvarlig sjukdom som tidigare dominerade varianter, och vaccination ger ett mycket gott skydd mot svår sjukdom och död. För befolkningen i stort är covid-19, tack vare vaccination, inte längre ett särskilt allvarligt hot mot den egna hälsan. Ett större hot är covid-19 mot personer med vissa bakomliggande sjukdomar samt mot ovaccinerade. Det faktum att ovaccinerade löper mycket högre risk för allvarlig sjukdom syns tydligt i statistiken över sjukhusinläggningar. Enligt , som publicerades , var exempelvis antalet intensivvårdade per 100 000 invånare elva gånger högre bland ovaccinerade än bland vaccinerade. Arbetet för att höja vaccinationstäckningen behöver intensifieras. Det är vaccin som räddar liv – inte att restauranger tvingas stänga . I § 6 i covid-19-lagen sägs att föreskrifter och beslut om särskilda begränsningar får meddelas endast om det är nödvändigt för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. Vidare säger nämnd paragraf att föreskrifterna och besluten inte får vara mer långtgående än vad som är försvarligt med hänsyn till faran för människors liv och hälsa. Allt fler reser liksom jag frågan om de restriktioner och begränsningar som regeringen presenterade verkligen är försvarliga givet att relativt få nu blir allvarlig sjuka av covid-19. Huruvida regeringen har överskridit sin normgivningskompetens enligt § 6 i covid-19-lagen torde bli en viktig fråga för att granska. Oavsett är det nu viktigt, menar jag och , att regeringen tar fram och genomför en exitstrategi – en konkret strategi för avvecklingen av införda restriktioner. Det är anmärkningsvärt att regeringen låtit ta fram en plan för införande av smittskyddsåtgärder men utan en tillhörande avvecklingsplan. behövs därför en exitstrategi. fattade regeringen beslut om att klassa covid-19 som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom. En exitstrategi bör rimligen också tydliggöra vilka kriterier som behöver vara uppfyllda för att regeringen ska fatta beslut om att inte längre klassa covid-19 som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att ta fram och genomföra en exitstrategi som klargör vägen fram till det att regeringen fattar beslut om att inte längre klassa covid-19 som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom?
fr · H911885 · 2022-01-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:885 Vaccinationsvilja av (M) till Socialminister (S) Vaccination mot covid-19 ger ett mycket gott skydd mot allvarlig sjukdom och död. Det framgår inte minst tydligt av statistiken över sjukdomsinläggningar. Trots en nu mycket omfattade smittspridning är det få vaccinerade som behöver sjukhusvård. De allra flesta som tagit två eller tre doser vaccin blir bara lindrigt sjuka om de smittas av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Risken att bli allvarligt sjuk som ovaccinerad är dock mångdubbelt högre. Enligt senaste veckorapport som publicerades var antalet intensivvårdade per 100 000 invånare elva gånger högre bland ovaccinerade än bland vaccinerade. Vaccination har också varit viktigt för att minska smittspridningen. De vacciner som finns tillgängliga tycks dock mindre effektiva när det gäller att minska risken att föra smittan vidare med den nu dominerade omikronvarianten. För att vaccinerna ska skydda så bra som möjligt mot allvarlig sjukdom liksom för att minska risken för smittspridning är det viktigt med påfyllnadsdoser. Detta eftersom skyddet som vaccinet ger minskar . Det finns dock farhågor om att motivationen bland befolkningen att ta dos 3 sjunker. En förklaring till minskad motivation är det faktum att de mycket långtgående restriktioner och begränsningar som införts gäller ovaccinerade såväl som vaccinerade. Om restriktioner och begränsningar leder till en minskad vaccinationsvilja riskerar de att bli direkt kontraproduktiva. Därför vill jag fråga socialminister : Har ministern och regeringen tagit denna risk i beaktande, och följer ministern och regeringen upp hur införda restriktioner och begränsningar påverkar vaccinationsviljan?
fr · H911886 · 2022-01-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:886 Kvinnligt företagande av (M) till Näringsminister (S) visar i en ny studie att av företagen med anställda i drivs av kvinnor. Detta är enligt studien den lägsta andelen av alla EU-länder. Studien visar även att av samtliga företagare, vilket även innefattar företagen utan anställda, är kvinnor. Detta är lägre än EU-genomsnittet på . För finns en outnyttjad potential där många fler kvinnor skulle kunna starta och driva företag. är det väl belagt att regeringens politik lett till kraftigt ökat regelkrångel för företag och företagare. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att fler kvinnor ska starta och driva företag?
fr · H911887 · 2022-01-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:887 Åtgärder mot överskuldsättning av (SD) till Statsrådet (S) rapporterade att skuldsumman för personer som har skulder hos Kronofogden är större än någonsin och ökar snabbt. uppnåddes en ny rekordnivå på . Ökningen är 7 miljarder sedan föregående år – 20 miljoner . Ökningen beror till stor del på att allt fler skulder på högre belopp blir aktuella. Medianskulden var strax . Personer med skulder blir alltså i allt högre grad skyldiga större summor pengar. Det är svårare att klara att återbetala större summor samt svårare ju man lever med skulder; det blir en ond cirkel som är svår att ta sig ur. Skuldsättningen, ökningen av summan på skulder och svårigheterna att ta sig ur spiralen är negativt för de skuldsatta, för samhället och för borgenärerna. Myndigheter som och har lagt fram förslag till åtgärder, bland annat att undersöka hur ett nationellt skuldregister kan införas. har också föreslagit en rad nödvändiga åtgärder och driver ett politiskt program med 20 punkter mot överskuldsättning. Efter påtryckningar tillsatte regeringen en utredning som på bredden ska granska marknaden för konsumentkrediter och föreslå åtgärder för att motverka överskuldsättning. Med tanke på de ökande problemen, att flera instanser föreslagit nödvändiga åtgärder och att det finns underlag för detta, tar det alltför för regeringen att agera i frågan. Verksamma åtgärder behövs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att sätta in verksamma åtgärder och skynda på utredningen mot överskuldsättning?
fr · H911888 · 2022-01-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:888 Handläggningstiderna vid barnpornografibrott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen i Region har 240 ärenden om barnpornografibrott som inte utreds. Bara ett av exemplen är en man som hade tusentals filmer och bilder med grov barnpornografi i sin dator, bilder på hur barn på ett särskilt hänsynslöst sätt utsätts för sexuella övergrepp. Trots att polisen hade tips om mannen dröjde det innan de slog till mot honom. Enligt polisen kan den långa väntetiden leda till att brottslingar kommer undan då risken finns att den misstänkte hinner göra sig av med material. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kommer ministern att verka för att polisen ska ha tillräckligt med resurser för att motverka långa handläggningstider för barnpornografibrott?
fr · H911889 · 2022-01-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:889 Behovet av att återinföra den tillfälliga stämmolagen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Lagen om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor infördes med anledning av coronapandemin. Lagen syftade till att underlätta genomförandet av stämmor genom att tillåta aktiebolag och ekonomiska föreningar att utföra sina stämmor utan krav på fysiskt deltagande. Den tillfälliga stämmolagen började gälla och upphörde att gälla , eftersom regeringens bedömning var att smittläget inte ansågs vara tillräckligt allvarligt för att förlänga reglerna. Trots en ökad smittspridning och återinförda restriktioner ser regeringen fortsatt inget behov av att möjliggöra att bolags- och föreningsstämmor ska kunna hållas utan fysiska möten. I en begäran till har lyft vikten av att snabbt kunna återinföra reglerna om smittspridningen tar fart igen. Då vi enligt numera befinner oss i en situation där smittspridningen ökar kraftigt, och där läget inom hälso- och sjukvården anses vara mycket ansträngt, är det således ytterst angeläget att tillämpa träffsäkra smittskyddsåtgärder. Vi kan konstatera att allvarlig sjukdom ökar kraftigt bland ovaccinerade och att vaccinerade har ett sämre skydd mot infektion med anledning av den senaste omikronvarianten som dominerar i . Att återinföra den tillfälliga stämmolagen bör därmed övervägas som åtgärd för att bolag och föreningar fortsatt ska kunna genomföra sina stämmor på ett säkert sätt under rådande omständigheter med hög smittspridning. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att verka för att återinföra den tillfälliga stämmolagen med anledning av den kraftigt ökade smittspridningen?