ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111016 · 2022-02-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1016 Brott mot handlare av (SD) till Näringsminister (S) Det ska vara tryggt att driva företag i , men verkligheten ser annorlunda ut. Snatteri, hot och rån är vardag för alltför många. All brottslighet som drabbar landets företagare måste bekämpas, och ett stärkt rättsväsen är en för ett tryggare samhälle. Den ökande brottsligheten har enorma konsekvenser för den enskilda företagaren och samhället i stort, vilket är ett allvarligt problem. I Tidningen skriver man om en enskild handlare i en medelstor stad i som har blivit rånad . Det är bara ett exempel av flera, och det är en verklighet för många småföretagare . Enligt medlemsorganisationen har var femte företagare övervägt att lägga ned sin verksamhet på grund av den ökande brottsligheten. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vad tänker ministern, inom sitt ansvarsområde, göra för att få stopp på den destruktiva brottsutveckling som har drabbat småföretagare?
fr · H9111017 · 2022-02-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1017 i av (SD) till Utrikesminister (S) återkopplade utrikesministern på en fråga från undertecknad om vilka fördelar regeringen ser med att inte genomföra en diplomatisk bojkott av i . I återkopplingen fanns dock inte ett spår av vad som kan anses vara ett svar på frågan. Att idrottsministern, som också fått en fråga om detta från undertecknad, anser att inte främst handlar om politik eller politiskt deltagande utan är en hyllning till idrotten har inte med någonting att göra. Symbolvärdet vid en diplomatisk bojkott är enormt. Det är just därför ledarna för , , , , och vårt grannland har valt att genomföra en diplomatisk bojkott. Likaså har stora medier samt sponsorer valt att stanna hemma, då man inte vill förknippas med de fruktansvärda statssanktionerade övergrepp som sker i landet. Det är uppenbart att regeringen struntar i nivån på brutaliteten i ett värdland, och om det inte vore för pandemin hade svenska regeringsföreträdare åkt till . De hade fått stå sida vid sida med ledarna från en lång rad auktoritära länder som struntar fullständigt i mänskliga rättigheter. Det står naturligtvis regeringen fritt att stå för detta, men det minsta man kan förvänta sig är ett ärligt svar från utrikesministern om vilka fördelar hon ser med att inte genomföra en diplomatisk bojkott och var gränsen går innan man anser att det är legitimt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister Vilka fördelar ser ministern med att inte genomföra en diplomatisk bojkott, och vad krävs för att ministern ska vara beredd att ta initiativ till en diplomatisk bojkott?
fr · H9111018 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1018 Konkurrenskraften för det svenska näringslivet av (M) till Näringsminister (S) I en artikel i skriver tidningen om krisen i det svenska jordbruket: ”Det råder vinterdvala på Sågbogård i , men även om det ännu inte är säsong för gården, så är bröderna i full gång med att planera årets sådd. Men det här året är det inte som vanligt. De skyhöga prisökningarna för både diesel och gödsel sätter käppar i hjulen för dem. De har tvingats inse att de inte har råd att så som de brukar. – Det är inget lönsamt yrke vi har annars heller, vi har haft det kämpigt , men risken nu är att vi får betala för att jobba och det håller inte, säger .” skriver vidare: ”Var fjärde lantbrukare i landet har dragit ner på sin verksamhet till följd av för höga kostnader. Det visar en undersökning från LRF, . och står mitt i den här krisen och hoppas på att lantbrukarnas röst ska bli hörd av politikerna. – Om priserna ska fortsätta vara så här höga måste vi få bättre betalt för vår slutprodukt, eller att staten går in och kompenserar i form av mer stöd för oss bönder, säger . De känner en sorg och uppgivenhet över att de måste tänka om eller skala ner verksamheten. I värsta fall tvingas de lägga av helt. – Man tänker på nästa generation, jag har en liten dotter och jag vill introducera henne till jordbruket för att föra det vidare. Men ibland undrar jag om det är värt det, säger .” Det är inte enbart jordbruket som lider stor skada av höga elpriser och drivmedelspriser. Alla företag i och är beroende av transporter. Både för gods och för medarbetare som pendlar till och från jobbet. Min fråga till näringsminister med anledning av detta är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder på kort sikt för att förbättra konkurrenskraften för det svenska näringslivet?
fr · H9111019 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1019 och ny trålgräns på prov av (M) till Statsrådet (S) Vi är många som oroas över tillståndet för ekosystemet . En enig riksdag riktade därför nio tillkännagivanden till regeringen (bet. 2021/22:MJU6 punkt 1, rskr. 2021/22:61) för att vidta åtgärder på olika områden. Att Östersjösituationen kräver stor uppmärksamhet torde vara känt för regeringen, varför besvikelsen blir stor då statsrådet ännu inte kan presentera ens ett embryo till en handlingsplan för arbetet gällande att på prov flytta ut trålgränsen. Det framkommer i intervjuer men också i statsrådets svar på min fråga (2021/22:822), i vilket det nämns: ”Regeringen arbetar aktivt med att hantera tillkännagivanden. Mot bakgrund av frågornas komplexitet, inte minst utifrån den rådande lagstiftningen, är det ännu för tidigt att presentera en tidsplan för arbetet.” Jag har förståelse för att det finns en komplexitet i frågan om att flytta ut trålgränsen på prov, med tanke på de bilaterala avtal som finns. Men därför gäller det också att så fort som möjligt inleda och föra en dialog med sina avtalspartner. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet informerat och om beslut när det gäller utflyttning av trålgränsen i på prov?
fr · H9111020 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1020 Dumpning av förorenade bottensediment i av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Just nu pågår något som kan få mycket negativa effekter för miljötillståndet i . Det handlar om den konstgjorda halvö, Lynetteholm, som har börjat anlägga. kan självklart inte ha synpunkter på anläggningen i sig men borde agera kraftfullt när det gäller konsekvenserna och den påtagliga risken för förorenande av . Att förorenade bottensediment dumpas i Sundet och dessutom nära ett svenskt Natura 2000-område är provocerande och oacceptabelt. Såväl i som har uttryckt sin oro för situationen. Att dumpa av bottensediment, som förmodas innehålla alltifrån tungmetaller till PCB:er, i är högst oroväckande. Enligt uppgift ska dumpningen avbrytas om av de deponerade massorna sprids till svenska vatten, men föroreningar kan ju lakas ut ändå. Dessutom finns en oro för att flödesförhållandena genom kommer att förändras. Detta är något som kan påverka det viktiga inflödet av syrerikt vatten till , vilket kan få konsekvenser för ekosystemet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder ska ministern vidta för att försäkra sig om att försiktighetsprincipen beaktas när det gäller effekterna av dumpning av de förorenade bottensedimenten i ?
fr · H9111021 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1021 Utredningen om tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Utredningen förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor skulle egentligen ha presenterats . Utredningstiden förlängdes sedermera till men har ännu inte presenterats. Det är ytterst olyckligt att denna angelägna utredningen, som i folkmun kallas , förhalas på detta sätt. Med hänvisning till ovannämnda vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern för avsikt att ytterligare förlänga utredningstiden för ?
fr · H9111022 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1022 Väg 55 av (KD) till Infrastrukturminister (S) Kommunerna runt har gjort stora investeringar i hamnar samt farled för att kunna öka transporterna med sjöfart. Tyvärr har inte regeringen svarat upp mot kommunernas förväntningar. På står följande: ”tar fram en vägplan för en ny Hjulstabro. Syftet är att göra det möjligt för större lastfartyg att trafikera farleden på . på korsar Mälarleden vid via Märsön och är en viktig passage över . Bron byggdes och är i behov av upprustning, framförallt vad gäller de rörliga delarna. Vår vägplan blev klar . Vi ställer dock inte ut vägplanen för granskning förrän det finns pengar för att bygga den nya bron. Regeringen prioriterade inte i den nu gällande nationella infrastrukturplanen –2029. Det betyder att det inte finns finansiering för att bygga en ny bro . Planen revideras dock var fjärde år, nästa gång revidering sker är .” Så länge som bron inte blir renoverad kommer inte de investeringar som kommunerna redan har genomfört att leda till den utveckling av sjöfarten som man eftersträvar. Mot denna bakgrund vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer att inkluderas i trafikplanen i den kommande revideringen?
fr · H9111023 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1023 Skenande elpriser av (M) till Finansminister (S) Elpriset skenar och många har vittnat om rent skräckinjagande elräkningar som damp ned i brevlådan , lagom efter julhelgerna när ekonomin är extra svår att få ihop. Det genomsnittliga spotpriset för samtliga fyra elområden var högre än , enligt statistik från . Orsaken är att vårt energisystem är svagt. Vindkraften kan inte leverera el när det inte blåser. Till detta så har flera av våra kärnkraftsreaktorer stängts ned. Stängningen av och , som försökte stoppa, innebar att av elproduktion utraderades. Elkrisen är ett faktum, och den kom inte som en chock utan är en direkt följd av regeringens destruktiva politik. som industriland behöver en robust energiförsörjning och rimliga elpriser. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur mycket skiljer sig den faktiska intäkten från energiskatten och momsen på el jämfört med den beräknade , och tänker ministern ta några initiativ med anledning av detta?
fr · H9111024 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1024 Skenande drivmedelspriser av (M) till Finansminister (S) Regeringen har höjt skatten på bensin och diesel . januari/februari höjdes priserna återigen vid pump till rekordhöga per liter. Det innebär att en full tank med diesel nu är dyrare jämfört med . En stor skillnad i plånboken. Detta slår mycket hårt mot människor som bor utanför storstäderna och som är beroende av bilen för att ta sig till jobb, skola och aktiviteter. Helt enkelt för att kunna leva. Likaså är det ett hårt slag mot inte minst transportsektorn och lantbruket som får betydligt mindre marginaler i ett redan pressat läge. Kostnaden för klimatomställningen måste fördelas mer rimligt och rättvist. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur mycket skiljer sig den faktiska intäkten från energiskatten och momsen på bensin och diesel jämfört med den beräknade , och tänker ministern ta några initiativ med anledning av detta?
fr · H9111025 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1025 Bevarandet av svenskt motorintresse av Kopparklint (M) Det kan konstateras att det är sedan som beslutade om ett tillkännagivande som rörde det motorhistoriska kulturarvet. Därav framgick att regeringen skyndsamt skulle ta fram lagstiftning som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar för historiska transportmedel till lands, till sjöss och i luften, så att de i sin myndighetsutövning kan säkerställa att det rörliga kulturarvet inte avsiktligt eller oavsiktligt hindras från att brukas eller skadas eller rent av destrueras. Det rörliga kulturarvet i form av entusiastfordon från olika tidsepoker, som engagerar hundratusentals svenskar, är en folkrörelse som bidrar positivt till vårt land. Rörelsen berikar människors liv och stärker besöksnäringen, vilket bidrar till fler jobb och ökad ekonomisk tillväxt. Regler, avgifter och tillämpning ska inte medföra att det ställs krav som försvårar eller omöjliggör arbetet för ett rörligt kulturarv som är till glädje för dagens och kommande generationer. Det rörliga kulturarvet är en folkrörelse som bidrar positivt till vårt land, inte minst för ungdomar som har ett genuint motorintresse och har det som hobby. Denna folkrörelse ska bevaras, hedras och utvecklas, inte förbrukas, förkastas och stagnera. Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till kulturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att det rörliga kulturarvet genom lagstiftning skyddas från att avsiktligt eller oavsiktligt skadas, hindras från att brukas eller rent av destrueras?
fr · H9111026 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1026 och betalningsansvar vid utebliven betalning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) I nuvarande lagstiftning om märkning och registrering av hundar anges att det är ägaren som är ansvarig, även om ägaren är ett barn. Detta medför ett betalningsansvar för barnet vid exempelvis utebliven betalning av registreringsavgift. När en betalning uteblir skickar en påminnelse inklusive påförda avgifter till vårdnadshavaren, dock utställt i barnets namn. När sedan ägaren blir myndig går ett föreläggande ut, med avgifter och ränta inkluderat. Staten bör inte bidra till att personer som fyller får ett inkassokrav på sin födelsedag. Ett barn har begränsade möjligheter att själva skuldsätta sig. Huvudregeln är att barn saknar rättshandlingsförmåga. Sedan finns vissa undantag. Vårdnadshavare får inte skuldsätta sina barn, och de får heller inte ingå avtal som skuldsätter barnen utan att ha överförmyndarens samtycke. Ett avtal som saknar överförmyndarens samtycke är ogiltigt. har ett antal lagändringar gjorts som syftar till att minska risken för att barn skuldsätts. Att ovan beskrivna system finns från sida förefaller fullständigt orimligt och behöver ses över . Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att barn inte ska skuldsättas av för något som deras vårdnadshavare borde bära ansvar för?
fr · H9111027 · 2022-02-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1027 Vapenexport till av (SD) till Utrikesminister (S) På går det att läsa följande uttalande från utrikesminister : ”Vi har väldigt starka regler mot vapenexport så det är inte aktuellt för vår del. Men vi stödjer på många andra sätt, framför allt genom ett mycket högt bistånd för reformer i som vi tror är något av det viktigaste, säger .” Uttalandet ger intryck av att det nuvarande regelverket inte gör det möjligt för att exportera krigsmateriel till . Detta är en mycket märklig tolkning av regelverket för krigsmateriel, och det är svårt att se att det är med sanningen överensstämmande. Det nuvarande regelverket betonar att en helhetsbedömning ska göras, med beaktande av flera faktorer, såsom exempelvis det mottagande landets demokratiska status och svenska utrikes- och säkerhetspolitiska intressen. En export torde endast i princip vara omöjlig om det föreligger sanktioner från FN. Flera stater som omfattas av samma internationella regelverk som har redan exporterat krigsmateriel till . Bland dessa stater återfinns EU-länderna och samt icke-EU-landet , som har exporterat pansarvärnsvapnet RB57 (NLAW), vilket har utvecklats av det svenska företaget . Därför vill jag fråga utrikesminister : Vad menar ministern med sitt uttalande i SVT om att reglerna för vapenexport skulle omöjliggöra sådan till ?
fr · H9111028 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1028 Kyrkans roll i gruvetablering av (M) till Näringsminister (S) ärkebiskop har tillsammans med , biskop i stift, i ett skriftligt brev till motsatt sig gruvetablering på grunderna att en gruvetablering inte är andligt hållbar. Denna protest innefattar bland annat den så omstridda järnmalmsgruvan i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Kommer ministern att ta dessa åsikter i beaktande i frågan om gruvetablering och i så fall vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H9111029 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1029 Stöd till regionala flygplatser av (M) till Infrastrukturminister (S) aviserade regeringen att en tredje ändringsbudget är på väg. Enligt denna har regeringen för avsikt att betala ut ett ”coronastöd” till 23 av landets 33 regionala flygplatser. De som väntas få krisstöd är de flygplatser som brukar lyfta statligt driftsstöd. Frågan varför inte alla får det kvarstår dock. Tio regionala flygplatser blir alltså utan krisstöd, trots att alla regionala flygplatser rimligen har drabbats hårt av pandemin. Bland dessa är flygplatserna i och . Att ha blivit utsedd till beredskapsflygplats av staten tycks heller inte ha någon betydelse. Såväl som hör till de nya flygplatser som staten har tecknat avtal med för att upprätthålla samhällsviktiga funktioner . Det handlar om att dygnet runt kunna ta emot flygtransporter för bland annat hälso- och sjukvården, räddningstjänsten, , brandflyget och totalförsvaret. Regeringens bedömningar i denna fråga är onekligen svåra att förstå. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att kompensera de regionala flygplatser som inte har fått ta del av det aviserade krisstödet?
fr · H9111030 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1030 Lokal acceptans av (C) till Infrastrukturminister (S) För att klara omställningen till ett samhälle som har ett mindre klimatavtryck behöver vi öka förmågan att överföra elkraft från norra till som vi ökar mängden förnybar energiproduktion. Med fler produktionsanläggningar behöver även kraftnäten byggas och anpassas efter det, så att inte överföringsproblematiken uppstår i ett nytt sammanhang. I finns just nu två större projekt på dessa teman. Dels är det planeringen av en ny kraftledning mellan och , dels havsbaserad vindkraft utanför den sörmländska kusten. Elkabeln till är en viktig pusselbit för att ska kunna göra sin omställning till att tillverka fossilfritt stål, och vindkraften behövs för att öka den förnybara energin. I och på många platser runt om i landet stöter man ofta på motstånd mot denna typ av investeringar. Det är av naturliga skäl, då många markägare påverkas vid utbyggnaderna utifrån intrång på deras mark samt att andra i närområdet upplever att man inte gör allt för att markintrånget ska bli så litet som möjligt eller att det inte tas hänsyn till minskade kolsänkor eller möjliga samförläggningar. Ersättningsformerna och ersättningsnivåerna har också mycket övrigt att önska. Det kraftiga motståndet på flera platser visar att det finns mycket mer att önska för att få till den lokala acceptansen, och här har både och ett stort ansvar. Båda ägs av staten, och det borde vara en självklarhet att de i sitt arbete ser till helheten, vilket innebär att de inte enbart ska titta på ekonomin utan också på hur man kan ersätta markägare och göra en så marksnål planering som möjligt. Jag har tidigare frågat om samförläggningar och fått till svar att har i uppdrag att samplanera sin verksamhet så att en nysådd vägren inte behöver grävas upp veckan efter samt att samverkan mellan myndigheter är angeläget. Att planera marksnålt handlar om mer än en nysådd vägren; det handlar om synen på markägare och kommuninvånare. Jag ser inte någon samverkan på detta område i det aktuella projektet i , så min fråga till infrastrukturminister är: Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att våra statliga bolag arbetar mer kraftfullt med samverkan för att öka den lokala acceptansen för utbyggnad av kraftledningar och anläggningar för förnybar energi?
fr · H9111031 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1031 Neutral politik för de olika energislagen av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet anför i den särskilda energidebatten om de höga energipriserna i initierad av att regeringens politik har sin grund i en kraftslagsneutral energipolitiken. kan vi läsa i artikel i att statsrådet ser kärnkraften som varken snabb eller billig, men planerbar. Detta helt utan faktahänvisning. Statsrådet lyfter i riksdagsdebatten vindkraftens styrkor och kärnkraftens svagheter. Statsrådet använder kostnaderna för kärnkraft utan att ta upp kostnader för vindkraft, vad avser exempelvis den massiva utbyggnaden av elinfrastruktur som behöver göras. Detta som de olika kraftslagen i bland annat en rapport från anses komplettera varandra och ge den billigaste stabila energimixen. Kärnkraft ger möjlighet genom att vara planerbar att en större andel vind- och solenergi kan finnas i systemet och vi ändå kan ha ett stabilt elenergisystem. Min fråga till statsrådet lyder: På vilket sätt avser statsrådet att verka för att de olika energislagen på bästa sätt finns i den svenska energimixen, för att möjliggöra en stabil och billig elenergiförsörjning för att hålla de svenska elpriserna på en låg nivå?
fr · H9111032 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1032 Säkerställande av utvisning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har ansett att en imam och hans son i utgör ett sådant säkerhetshot att han ska utvisas ur vårt land. Samme imam är nu mycket aktiv i att sprida desinformation om den svenska , enligt en artikel i . Tidningen skriver att budskapet är att använder LVU som verktyg för att beröva muslimska barn deras kultur och tro. Det är huvuddragen i en pågående kampanj som delas av Abo Raad, den utvisningsdömde imamen i . organiserades en demonstration på i ”till försvar för barns rättigheter”. Bland demonstranterna fanns talare som själva fått sina barn omhändertagna av de sociala myndigheterna, skriver tidningen vidare. Men även budskap på engelska som hänvisade till den internationella kampanjen syntes bland plakaten. Gävleimamen och även hans utvisningsdömde son Raad al-Duhan har deltagit i kampanjen mot LVU på sociala medier. Kampanjen som den utvisningsdömde imamen och hans son deltar i är en ren desinformation och kan utgöra ett hot mot socialtjänsterna runt om i och mot andra myndigheter. Det är djupt otillfredsställande att personer som enligt regeringens bedömning utgör ett så allvarligt hot mot att de ska utvisas kan vistas ute i det öppna samhället och dessutom nu aktivt sprida desinformation om och svenska myndigheter i sociala medier. Min fråga till statstådet med anledning av detta är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att personer som har ett utvisningsbeslut kan utvisas och inte fortsätta med aktiviteter som underminerar allmänhetens tilltro till i ?
fr · H9111033 · 2022-02-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1033 Korrekt deltagande i de internationella kunskapsmätningarna av (M) till Statsrådet (S) När presenterade den slutgiltiga redovisningen av betygen för eleverna i årskurs 6 visade det sig att var fjärde elev har icke godkänt i något eller i fler ämnen. Det är bedrövliga siffror. Vi vet för lite om vad eleverna faktiskt lär sig i skolan, då verktygen för att mäta kunskaper hos eleverna är bristfälliga och ger inte tillräckligt med underlag som är viktiga för att vi ska kunna fatta nödvändiga beslut om åtgärder för svensk skola. Att deltagit i de internationella kunskapsmätningarna som , Timss och Pirls är bra. Det som varit mindre bra är hur många elevgrupper exkluderats och reflekterat en felaktig bild av elevernas faktiska resultat. Regeringen och ansvarig myndighet, , har tyvärr inte hanterat dessa internationella kunskapsmätningar korrekt. Ska vi delta i dessa kunskapsmätningar är det viktigt att de genomförs korrekt och enligt regelverket. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att deltagande i de internationella kunskapsmätningarna genomförs korrekt och reflekterar den faktiska kunskapsnivån hos samtliga elever som deltar i de internationella kunskapsmätningarna?