ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121059 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1059 av (M) Möjlighet till distansundervisning har frågat utbildningsministern om hon avser att vidta åtgärder, inom sitt ansvarsområde, för att underlätta för skolor att bedriva distansundervisning även efter pandemin, utan Skolinspektionens beslut via ansökningsförfarande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utgångspunkten för regeringen är att undervisning sker bäst på plats i skolans lokaler där lärare och elever kan interagera och dra nytta av de praktiska, pedagogiska och sociala fördelar som en sådan undervisningssituation innebär. Under pandemin är det möjligt att tillfälligt, i vissa situationer och i enighet med rekommendationer bedriva fjärr- eller distansundervisning enligt den tillfälliga förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta. Det är också möjligt att göra andra tillfälliga avsteg från skolförfattningarna t.ex. att vid behov förlänga terminen och att bedriva undervisning på andra tider än normalt. Dessa tillfälliga avsteg från författningarna har helt och hållet varit motiverade av pandemins utveckling. Jag vill dock framhålla vikten av s.k. närundervisning då vi under pandemin sett vilka negativa konsekvenser distansundervisning kan få. Närundervisning är bäst för de flesta elever. Undervisning digitalt kan långt ifrån alltid helt och hållet ersätta undervisningen på plats i skolan. Icke desto mindre kan skolans verksamheter ha gjort erfarenheter under pandemin som kan vara värdefulla framöver. har t.ex. fått i uppdrag att följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som vidtagits på området med anledning av pandemin. I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. har fått ett uppdrag att följa upp erfarenheter från fjärr- och distansundervisning under pandemin. Regeringen beslutade propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad (prop. 2019/20:127). antog förslagen i propositionen (bet. 2019/20:UbU23, rksr. 2019/20:348). Det innebär att det infördes en omfattande reglering av fjärr- och distansundervisning i skollagen (2010:800). Arbetet med propositionen föregicks av ett brett remissförfarande där bl.a. kommuner, myndigheter och olika skolorganisationer fick möjlighet att lämna synpunkter på underlaget för propositionen. Distansundervisning ställer särskilda krav på skolan och huvudmannen att se till att eleverna får undervisning av god kvalitet. Av den anledningen är det i skollagen tydligt reglerat när distansundervisning får bedrivas, vilka elever som kan få sådan undervisning och vad som krävs för att en huvudman ska få tillstånd av Skolinspektionen att utföra sådan undervisning. Regeringen följer fortsatt tillämpningen av den nya regleringen, bl.a. utifrån forskning om och erfarenheter från fjärr- och distansundervisning under pandemin.
frs · H9121061 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1061 av (M) Statens skatteskuldsavbetalningsplan för besöksnäringen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förlänga avbetalningsplanen för besöksnäringens skatteskulder uppkomna på grund av pandemin. Pandemin har påverkat svenska företag drastiskt, inte minst företag inom besöksnäringen. Sedan utbrottet har regeringen presenterat historiskt omfattande åtgärder för att bl.a. lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av preliminär skatt på lön, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Denna anståndsmöjlighet trädde i kraft . Ett viktigt syfte med dessa s.k. tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den situation som råder. Detta likviditetsstöd har utnyttjats i mycket hög utsträckning. hade fattat totalt ca 231 000 anståndsbeslut avseende ca 53 000 företag. Det sammanlagda anståndsbeloppet uppgick till ca . Av detta belopp hade ca betalats tillbaka. Det utestående anståndsbeloppet uppgick alltså till ca . Möjligheterna till tillfälliga anstånd har utökats och regelverket har kontinuerligt anpassats utifrån utvecklingen av pandemin och dess effekter. Ett exempel på det är de lagändringar som innebär att tillfälliga anstånd kan beviljas för fler redovisningsperioder och som trädde i kraft . Utöver detta har regeringen överlämnat en extra ändringsbudget till med förslag om en möjlighet att förlänga anståndstiden med ytterligare som längst 24 månader (prop. 2021/22:113). När det gäller längden på har hänsyn bl.a. tagits till att vissa företag kan komma att drabbas hårt ekonomiskt av den ökade smittspridningen /22. Förslaget innebär också att företagen ska följa en individuell avbetalningsplan. Det bör här nämnas att finansutskottet i ett utskottsinitiativ har föreslagit att förlängningsperioden ska kunna vara som längst 36 månader (bet. 2021/22:FiU44). förslag innebär att de tillfälliga anstånd som annars skulle upphöra i stället ska vara återbetalda . Den maximala anståndstiden blir efter denna ändring . Förslaget om ytterligare förlängd anståndstid och avbetalningsplan är en av flera viktiga åtgärder som har vidtagits för att stötta svenska jobb och företag genom pandemin. Regeringen har under pandemin kontinuerligt visat att den har varit beredd att fatta de beslut som krävs.
frs · H9121062 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1062 av (M) Omställningsstödet för besöksnäringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att besöksnäringens företagare snabbt ska få de stöd de har rätt till. Stödet vid korttidsarbete har varit en av regeringens viktigare åtgärder för att lindra effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19 för näringsliv, sysselsättning och samhällsekonomi. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under krisen. Genom korttidsarbete har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet och företagen har kunnat behålla viktig arbetskraft. Regeringen har vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. I Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113) föreslås att myndigheten tillförs för den fortsatta handläggningen av inkomna ärenden. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté som ska se över stödet vid korttidsarbete (dir. 2021:79). Kommittén ska bl.a. analysera om regelverket kan göras enklare och mer flexibelt. Kommittén ska också överväga lagändringar som säkerställer en snabb handläggning, exempelvis en tidsgaranti. Uppdraget ska slutredovisas . Utöver stödet vid korttidsarbete har regeringen under pandemin även vidtagit flera andra åtgärder för att stödja näringslivet. Som exempel kan nämnas omställningsstödet, som utökades med perioder mellan . Dessutom har möjligheterna till tillfälliga skatteanstånd utökats. Regeringen har även föreslagit att anståndstiden ska kunna förlängas under förutsättning att företagen följer en avbetalningsplan.
frs · H9121063 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1063 av (M) Nordisk samverkan inför nationella beslut har frågat mig hur jag ska verka för en bättre samverkan inför nationella beslut som kan påverka mobiliteten över nordiska gränser i händelse av kris. Mobilitet och integration i är de bärande tankarna i det nordiska samarbetet, vilket är ursprunget till bland annat nordiska avtal om en passunion och en gemensam arbetsmarknad. Frågorna är minst lika aktuella , inte minst genom statsministrarnas vision att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. Det råder inga tvivel om att mobiliteten och integrationen ställts inför utmaningar under pandemin. Det finns ett gemensamt nordiskt åtagande att dra lärdom av pandemin, så att det nordiska samarbetet står bättre rustat inför nästa kris, inte minst för att minimera de negativa konsekvenserna i våra gränsregioner. En fungerande gränsöverskridande infrastruktur är en viktig del av detta. Som komplement till det arbete som pågår i exempelvis gränshinderrådet, finns det ett behov av en strukturerad dialog och bättre nordisk samverkan inför nationella beslut om åtgärder som kan begränsa mobiliteten i händelse av kris. Det finns en samsyn bland de nordiska länderna att svaret på hur vi stärker vår krissamverkan inte främst ligger i att skapa nya strukturer, utan i att förbättra informationsflöden, pragmatisk dialog och utveckla nya arbetssätt inom befintliga strukturer. Vi samarbetsministrar behöver formalisera och utveckla den dialog som initierats under pandemin och skapa en gemensam syn kring vårt ansvar och vår roll och hur vi lyfter den nordiska dimensionen inom våra regeringar. Detta är frågor jag drivit under hela pandemin och jag kommer att fortsätta att verka för i samarbetsministerkretsen.
frs · H9121064 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1064 av (M) Statsstöd och biobränslen har frågat mig om jag avser att uppvakta kommissionen och begära förlängt undantag från statsstödsreglerna för att medge skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel. Svaret är ja.
frs · H9121065 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1065 av (M) Delade hälsodata har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att i närtid, med beaktande av integritet och etiska förhållanden, kunna förenkla och optimera sekundäranvändning av hälsodata. Intresset för och betydelsen av hälsodata har ökat och värdet av att kunna dela information har belysts inte minst under pandemin. beslutade regeringen om sin datastrategi, Data – en underutnyttjad resurs för : En strategi för ökad tillgång av data för bl.a. artificiell intelligens och digital innovation. Datadelning behövs för att kunna möta allt mer komplexa samhällsutmaningar då varken enskildas behov av vård och service eller samhällsutmaningar definieras av organisationsgränser. När informationen var pappersburen var det naturligt att också begränsa användningen av data till organisationens uppdrag. Men en sådan begränsning kan t.ex. innebära att data inte kan följa individen mellan vårdinrättningar. För att datadelning ska kunna göras mer ändamålsenlig utifrån ett växande behov av att utveckla individcentrerad service och vård så finns anledning att utreda regelverk och policy. Regeringen har beslutat om en rad insatser som framgår av datastrategin, exempelvis att ta fram ett hälsodatautrymme för bilddiagnostik och en digital infrastruktur för . Regeringen arbetar aktivt med frågan om datadelning.
frs · H9121066 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1066 av (M) Rymningar från rättspsyk i har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att rymningarna från rättspsykiatrin i ska upphöra, och om ja, vilka åtgärder och när. Det är naturligtvis mycket viktigt, inte minst för förtroendet för rättssamhället, att säkerheten inom den rättspsykiatriska vården är hög. Säkerheten får inte äventyras, som de dömdas rättigheter behöver kunna tillgodoses. Säkerhetsplaneringen i samband med permissioner och andra vistelser utanför institutionen är en fråga för de regioner som ansvarar för verksamheten och inte för mig som socialminister. Min bedömning är, som jag har framfört till frågeställaren, att det finns rigorösa rutiner för hur permissionsgång och eventuella avvikelser ska hanteras. Jag utgår ifrån att de rättspsykiatriska enheterna kontinuerligt och målmedvetet arbetar för att stärka det säkerhetshöjande arbetet och för att minska antalet avvikelser. Jag anser, mot bakgrund av det ovan anförda, inte att det krävs ytterligare åtgärder från min sida.
frs · H9121067 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1067 av (M) Kontroll av inkomstuppgifter vid beslut om dagsböter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kontroll av inkomstuppgifter ska ske vid beslut om dagsböter. När en person döms till dagsböter ska domstolen, förutom att bestämma antalet dagsböter, även fastställa varje dagsbot till ett visst belopp efter vad som bedöms som skäligt med hänsyn till bland annat den tilltalades inkomst. Det är angeläget att dagsbotsbeloppet grundar sig på korrekta uppgifter. Ytterst handlar det om trovärdigheten i bötesstraffet och förtroendet för rättskipningen. På regeringens uppdrag har en utredning överlämnat betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46). Utredningen föreslår att allmän domstol ska få tillgång till aktuella inkomstuppgifter från beskattningsdatabas. Uppgifterna ska bland annat kunna användas som ett underlag för beräkning av dagsböter. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet har remitterats och förslaget bereds i .
frs · H9121068 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1068 av (M) Kvinnligt företagande som tillväxtfaktor har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att underlätta för kvinnliga entreprenörer och företagare att bli en strategiskt viktig tillväxtfaktor. Det näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. För att uppnå detta arbetar näringspolitiken med att främja näringslivets förnyelse och öka mångfalden bland företag och företagare avseende bland annat kön. Kvinnors möjligheter att vara företagare, att utöva entreprenörskap på likvärdiga, jämställda villkor och jämställdhet i näringslivet är självklara komponenter för en feministisk regering. Det är även viktiga beståndsdelar för att uppnå delmålet om ekonomisk jämställdhet. Ekonomisk jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen. Jämställda förutsättningar för företagande är därför en strategiskt viktig tillväxtfråga för regeringen. Data från () visar att kvinnors företagande har ökat . Det tycker jag är bra. Främjandet av kvinnors företagande och entreprenörskap är integrerat i hela näringspolitiken. Detta arbete genomförs kontinuerligt av bland annat Verket för innovationssystem () och . Ett ytterligare exempel är att som i regleringsbrevet dels har ett återrapporteringskrav att redovisa hur myndigheten arbetar för att integrera ett mångfaldsperspektiv, bland annat när det gäller kvinnor, i sina insatser, dels har ett uppdrag att utveckla de regionala företagsstöden och projektverksamhet avseende jämställdhet, integration och miljö, inklusive klimat.
frs · H9121069 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1069 av (M) Förenklad validering av civila kompetenser inom hemvärnet har frågat mig vad jag avser att göra för att förkorta handläggningstiderna och för att förenkla valideringen av civila kompetenser inom hemvärnet. Det frivilliga engagemanget är av stor betydelse för försvarsviljan och det svenska försvarets folkförankring. Försvarsvilja och folkförankring är i sin tur en förutsättning för totalförsvarets krigsavhållande uppgift. Hemvärnet utgör en viktig del i försvaret av det svenska territoriet och har en central roll i att skydda mobilisering av övriga krigsförband samt för skyddet och försvaret av viktiga områden och anläggningar. Det är Försvarsmaktens ansvar att rekrytera, utbilda och utveckla personalen med tillhörande kompetenser utifrån krigsorganisationens krav och behov. Enligt myndigheten arbetar man med frågan om att förkorta handläggningstiderna från ansökan till att avtal har ingåtts. Jag ser inget behov av åtgärder från regeringen.
frs · H9121070 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1070 av (M) Syftet med den militära alliansfriheten har frågat mig om jag vidhåller att syftet med den militära alliansfriheten är att hålla utanför krig. Regeringens säkerhets- och försvarspolitik syftar till att skapa trygghet i och stabilitet och långsiktig fred i och i vår omvärld. säkerhetspolitiska linje ligger fast. är inte med i någon militär allians. Den militära alliansfriheten ger handlingsfrihet att i varje given situation agera på det sätt som bäst gagnar avspänning och en fredlig utveckling samt säkrar självständighet i utrikespolitiken. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet inom EU, samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och euroatlantiska strukturer. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder.
frs · H9121071 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1071 av (M) Förstärkning av forskningen inom totalförsvaret har frågat mig om jag avser återkomma till med förslag på förstärkningar till forskning inom totalförsvaret i närtid. En fortsatt ökning av försvarsförmågan ställer ökade krav på en hållbar och långsiktig tillgång till egen forskning och utveckling, inklusive teknikutveckling och nödvändig forskningsinfrastruktur. Utvecklingen av för försvaret relevant teknik sker i stor utsträckning i det civila samhället. Tillämpning av ny civil teknik är därför nödvändig för att stridskrafterna ska förbli relevanta. Regeringen har i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) framhållit behovet av samverkan mellan civila och militära forskningsaktörer och beställare. Forskning och utveckling bidrar även till tillgång av strategiska kompetenser, dvs. kunskapsområden där enskilda individer och grupper som på grund av sin specifika kompetens vid höjd beredskap och därmed ytterst i krig behöver göras tillgängliga för såväl det militära som det civila försvaret. Därtill är det viktigt att fortsätta med internationella forsknings- och utvecklings-samarbeten så att genom utbyte och i samarbete med andra ska kunna generera och få tillgång till relevant kunskap för det militära försvaret. Genom totalförsvarspropositionen görs den största satsningen på totalförsvaret i modern tid. Självklart omfattas även forskningsområdet. Satsningarna görs brett hos berörda myndigheter och bl.a. kan nämnas det särskilda anslaget för forskning och teknikutveckling som ökar med .
frs · H9121072 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1072 av (M) En bättre nordisk samverkan för infrastruktur har frågat mig om jag kommer att verka för ett nordiskt ministerråd för infrastruktur. Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Vi nordiska transportministrar har ett gott samarbete. Vi möts i en rad olika sammanhang, bilateralt och i gemensamma projekt. Vi vill fortsätta att värna det goda informella samarbetet och ser inte behov av att inrätta ett särskilt ministerråd för transportinfrastruktur.
frs · H9121073 · 2022-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1073 av (M) Säkrad tillgång till uppkoppling över hela landet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att de ”svarta hål” med avsaknad av säkra uppkopplings-möjligheter över hela landet täpps igen. Regeringens mål i bredbandsstrategin är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska () se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång där inga marknadsmässiga lösningar finns. Regeringen har också gett PTS i uppdrag att främja god mobiltäckning och tillgång till grundläggande telefoni och internet i hela landet. Uppdraget omfattar en översyn av stödnivåerna i den ovan nämnda förordningen, informationsspridning till konsumenter om åtgärder som kan vidtas på egen hand för att förbättra mobiltäckningen, samt stickprovsmätningar för att kontrollera att operatörernas mobiltäckningskartor stämmer. Målet i regeringens bredbandsstrategi är att av hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s till 2025, att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s och att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Regeringen har avsatt till det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad . Dessutom remitteras ett förslag om undantag från lokaliseringsprincipen för . Remitteringen pågår fram till och med . Förslaget innebär att ett kommunalt stadsnät ska kunna bygga ut sitt bredbandsnät till exempelvis hushåll och företag, även om de befinner sig i en annan kommun. Syftet är att underlätta utbyggnaden av snabbt bredband. Satellitlösningar kan bidra till att nå hushåll och företag med uppkopplingshastigheter /s. Regeringen har därför gett PTS i uppdrag att analysera satellitmarknaden och dess utveckling, möjligheter, risker och sårbarheter samt vilka åtgärder som kan vidtas för att främja att fler kan få ta del av sådan uppkoppling. Det är viktigt att främja utbyggnaden av bredband i hela landet genom att verka för en god samverkan mellan de aktörer som har centrala roller för utbyggnaden. Regeringen har därför fattat beslut om fortsatt arbete för Bredbandsforum . Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och fortsatt stöd för att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även under perioden 2021−2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv.
frs · H9121074 · 2022-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1074 av (M) Regelverket för bidrag till fiberutbyggnadsprojekt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att utbyggnadsprojekt inte tar död på varandra per automatik i ett ansökningsförfarande när de ligger i samma område och tangerar varandra. Hela bör ha tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet. Regeringen verkar för att bredbandsmålen ska nås. Det långsiktiga målet i bredbandsstrategin till 2025 är bl.a. att av hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. () bedömer att det finns möjlighet att det målet kan nås till 2025. Enligt PTS kartläggning har av hushållen och företagen tillgång till 1 Gbit/s eller fiber i absoluta närheten , jämfört med . har efter förslag från regeringen beslutat att ytterligare satsas på utbyggnaden av bredband i hela landet. Totalt tillförs därmed till det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad . PTS är ansvarig myndighet för det bredbandsstödet i enlighet med förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Enligt PTS regleringsbrev ska myndigheten säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma ifråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stöd, särskilt bredbandsföreningar. Det är viktigt att stödet är effektivt och att det bidrar till att regeringens bredbandmål nås. Regeringen har i PTS regleringsbrev förtydligat rapporteringskravet. PTS ska redovisa hur myndigheten tagit tillvara erfarenheter av hantering av stödet. Redovisningen ska även innehålla en analys av hur PTS säkerställt att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stödet, inte minst bredbandsföreningar, och annan information om stödet som PTS bedömer relevant för regeringen med anledning av uppdraget i regleringsbrevet. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Regeringen lämnade över ett förslag till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2023–2027 till . Planen innehåller inte något EU-finansierat bredbandsstöd. I syfte att minska antalet åtgärder och därmed komplexiteten inom GJP innebär beslut om budgeten att medel har avsatts för nästa programperiod (2023–2027) för åtgärder som kan genomföras såväl inom som utanför GJP. Regeringen har därefter presenterat vilka åtgärder som ska genomföras inom respektive utanför GJP. Regeringen har framförallt strävat efter att undvika parallella stödformer, för att förenkla för de som ansöker om stöd. Detta medför att det nationella stödsystem för bredbandsutbyggnad som PTS ansvarar för tillförs totalt 2023–2027.