ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911972 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:972 Föräldraförsäkringens klassklyftor av (M) till Statsrådet (S) Inspektionen för socialförsäkringen visar att vart tredje barn som föddes har en pappa som tog ut färre än med föräldrapenning . Man kan därför säga att regeringen gör en god affär av att reservera dagar gällande dessa fäder som alltså låter minst stanna kvar i statskassan. Studier visar att det är fäder med minst inkomst och med lägst utbildning som tar ut minst antal föräldraledighetsdagar. Det är därför rimligt att anta att det är barn till lågutbildade och låginkomsttagare, de barn som kommer att behöva mest stöd och hjälp genom livet, som regeringen, inom ramen av föräldraförsäkringen, utförsäkrar och sparar pengar på. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att öka jämlikheten i föräldraförsäkringen, enligt beskrivningen ovan?
fr · H911973 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:973 Föräldraförsäkringens sociodemografiska påverkan på pensionen av (M) till Statsrådet (S) Sociodemografiska faktorer spelar roll när det kommer till ett jämlikt uttag av föräldraförsäkringen. Utrikes födda pappor tar oftare ut noll eller få dagar med föräldrapenning än inrikes födda pappor. Pappor i storstadskommuner tar oftare ut fler dagar med föräldrapenning än pappor i småstadskommuner. Det är därför rimligt att anta att uttaget av föräldrapenning och fördelning av föräldraledigheten delvis är kulturellt betingat och att föräldrarna följer mönstret i sin umgängeskrets. Med antagandet att kvinnorna i dessa sociodemografiska grupper tar ut mer föräldraledighet får detta i förlängningen även bäring på föräldrarnas pensionsuttag och ojämställdheten cementeras därmed genom deras hela livstid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att förebygga det ojämlika uttaget av föräldraförsäkringen på grund av sociodemografiska faktorer?
fr · H911974 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:974 Företagare och föräldraförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) Det är vanligare bland pappor som är egenföretagare att ta ut noll dagar med föräldraledighet än bland pappor som är anställda. Det innebär att mammor till barn med egenföretagande pappor tar ut en större andel av föräldraledigheten. En sådan sned fördelning av uttaget av föräldrapenning får konsekvensen att mamman får mindre i pension vid arbetslivets slut. Det finns en inbyggd skevhet i föräldraförsäkringen på grund av att arbetsmarknaden vid försäkringens tillkomst såg annorlunda ut. Därtill var synen på det jämställda föräldraskapet annorlunda jämfört med . Frågor att besvara för att komma till rätta med denna skevhet torde därför vara vilken tillgång till socialförsäkringen som föräldrar som är egenföretagare egentligen har och vilka svårigheter och hinder egenföretagaren möter i att använda sig av föräldraförsäkringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att egenföretagande pappor och mammor ska kunna vara föräldralediga med sina barn i samma utsträckning som anställda föräldrar kan?
fr · H911975 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:975 Förhållandet till SR/SVT vid högsta beredskap av (M) Radioprogrammet har i flera program uppmärksammat den så kallade lydnadsparagrafen i SVT:s och SR:s sändningstillstånd. Paragrafen slår fast att bolagen, vid högsta beredskap, ska agera som “självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under regeringen”. Medierna har ställt relevanta frågor till kulturministern om hur det påverkar de statliga medieföretagens oberoende och journalistik i ett skymningsläge eller krig. I sändningstillstånden framgår att SR och SVT vid högsta beredskap ska agera som ”självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under regeringen”. Vad det betyder är en fråga som Medierna har försökt få svar på av ansvarig minister, men svaren har uteblivit. Medierna har konstaterat att såväl SR som SVT har kritiserat paragrafen och krävt ett förtydligande. Min fråga till kulturminister är därför: Avser ministern och regeringen att förtydliga lydnadsparagrafen i närtid och tydliggöra förhållandet mellan regeringen och SR/SVT vid högsta beredskap?
fr · H911976 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:976 Energipolitik och säkerhetspolitik av (M) till Statsrådet (S) Efter murens fall och slut har vi levt i fred i vår del av . har säkerhetsläget förändrats och avspänningen i stället vänts till upprustning. Vi ser i vårt närområde ett som satsat stora summor av sin statsbudget på upprustning. I vår del av har energifrågan tidigare inte varit så intimt kopplad till säkerhetspolitiken som den är . Flera länder i EU, bland annat , har blivit mer och mer beroende av rysk fossil gas för sin energiförsörjning. Det beror bland annat på att man stängt en stor del av sin kärnkraft. är inte med i Nato men påverkas ändå av konflikt mellan och Natoländer. går ut med att om skulle gå in i en konflikt med kommer man att verka för att gasledningen Nord Stream 2 stoppas i , det vill säga i vårt närområde. Det är något som indirekt kan leda till större konflikt i vårt närområde. Min fråga till statsrådet lyder: Är den förändrade säkerhetssituationen i vårt närområde något som innebär att statsrådet avser att se över sin nu förda energipolitik?
fr · H911977 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:977 Pensioner av (M) till Finansminister (S) Den som arbetat och varit med och byggt under ett arbetsliv ska kunna känna att det lönat sig – och att pensionen räcker till. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. På lång sikt är inget viktigare för en högre pension än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna bygger på hur ekonomin utvecklas. Det snabbaste sättet att stärka ekonomin för pensionärer är att sänka skatten, och därför sänker skatten för alla pensionärer i vår budget . Vi höjer också bostadstillägget för pensionärer. Socialdemokraterna och å sin sida har angett att förslaget de förhandlat fram kommer att ge pensionärer runt extra . Exakt hur det ska fungera eller finansieras är dock inte klarlagt. Jag vill fråga finansminister följande: Hur många pensionärer kommer, enligt finansministerns bedömning, att få de 950–mer som Socialdemokraterna och tidigare angett att de har förhandlat fram förslag till, och hur avser ministern genomföra förslaget?
fr · H911978 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:978 Personalsituationen inom barn- och ungdomspsykiatrin i landets regioner av (SD) till Socialminister (S) I den granskning som genomförts av Ekot, , framkommer det att det sammanfattningsvis saknas hundratals anställda inom barn- och ungdomspsykiatrin (bup), i nästan hela landet. I stort sett alla regioner har problem med att rekrytera kompetent personal, och det har också visat sig vara svårt för verksamheter att behålla befintlig personal. Kompetensbristen gäller främst psykologer, sjuksköterskor och specialistläkare. Sammantaget finns det ett behov av att rekrytera över 300 personer till barn och ungdomspsykiatrin, enligt uppgifter från regionernas verksamhetschefer. Faktum är att vi har en förstärkt vårdgaranti för barn och unga som innebär att de som söker vård hos bup ska få genomgå en första bedömning . Därefter ska den behandling, alternativt utredning, som det vid första bedömningen fattats beslut om genomföras . Trots det är det få regioner som klarar att leva upp till detta. Den rådande rekryteringsproblematiken bidrar således till minskad tillgänglighet och försämrad vårdkvalitet. Vi vet att barn och unga som söker hjälp hos bup ofta får vänta oacceptabelt länge på utredning och behandling. Det innebär i sin tur att behandlingsbara tillstånd riskerar att förvärras och även permanentas, vilket följaktligen både orsakar mänskligt lidande och kan leda till stora samhällskostnader . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att se över behovet av nya åtgärder för att hantera den ansträngda personalsituationen inom barn- och ungdomspsykiatrin ute i landets regioner?
fr · H911979 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:979 Vargstammens beslutade bevarandestatus av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Just nu pågår inventeringsperioden för varg. har vi kunnat ta del av inrapporterade siffror som gör gällande att vi kvar av inventeringsperioden har säkrat över 350 individer varg i . Detta är långt över de beslut som fattats för vargstammen. Och det kvar, vilket innebär att sannolikheten är hög att antalet varg kommer att öka ytterligare. Det är en oönskad utveckling som måste få ett stopp. Gynnsam bevarandestatus har beslutats av till intervallet 170–270 vargar. ser vi siffror som överstiger detta med . Ökningen av varg har inneburit stora förluster för lantbrukare med tamboskap. Vi har kunnat se att vargen inte ens jagar för föda utan härjar fritt inom exempelvis fårhägn, där djuren skadas så allvarligt att de avlider, eller måste avlivas, till följd av sina skador. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vargstammen ska hållas inom det intervall som beslutat om?
fr · H911980 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:980 Fokus på synskadade av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) beräknar att det finns cirka 120 000 synskadade i . Och här bör utredas hur man kan utveckla ett sammanhållet stöd till blinda och gravt synskadade. Sådan kompetens är svår att upparbeta lokalt eftersom gruppen är förhållandevis liten. Därför borde en nationell resurs ge bättre effekt, exempelvis i form av ett kunskapscenter. Denna nationella resurs skulle kunna samla erfarenheter, initiera forskning och utveckla metoder som leder till arbete för målgruppen. Resursen skulle också kunna vara ett stöd för andra aktörer inom synområdet, särskilt med koppling till arbetslivsinriktad rehabilitering. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Tänker ministern ta några initiativ för att förbättra för synskadade på arbetsmarknaden?
fr · H911981 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:981 Arbetshjälpmedel av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Tillgång till välfungerande arbetshjälpmedel är för många med en funktionsnedsättning en förutsättning för att behålla ett fotfäste på arbetsmarknaden. Men man har tyvärr uppmärksammat brister i tillgången till arbetshjälpmedel. Ett ökat antal människor nekas arbetshjälpmedel och det har funnits fall där nekat sökande arbetshjälpmedel om dessa hjälpmedel är av en sådan karaktär att de behövs även . Förordning 1991:1046 om bidrag till arbetshjälpmedel behöver förändras och förtydligas för att säkerställa att personer med behov av arbetshjälpmedel erhåller det. Regeringen bör också utreda förutsättningarna för att ge Arbetsförmedlingen det fulla ansvaret för allt arbetsinriktat stöd, inklusive arbetshjälpmedel. Dagens uppdelning mellan Arbetsförmedlingen och är inte optimal utifrån de sökandes perspektiv. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Tänker ministern ta initiativ för att förbättra situationen gällande arbetshjälpmedel för funktionsnedsatta?
fr · H911982 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:982 Utnämning av ny landshövding i av (L) till Statsrådet (S) Landshövdingen i lämnade sin post . Myndigheten leds av länsrådet som är tillförordnad landshövding i . Det är angeläget att regeringen utser en ny chef för myndigheten så att vi får en permanent ledning på plats. Det är också viktigt för att upprätthålla en hög aktivitet mellan och kommunerna, den politiska nivån, men inte minst att relationerna och besöken mellan myndigheten och olika verksamheter externt kan återupprättas. Även om en tillförordnad finns på plats är det i första hand för att sköta löpande ärenden, medan en permanent ordinarie landshövding har ett mer utåtriktat uppdrag vilket är centralt att få på plats. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att lämna besked om ny landshövding i ?
fr · H911983 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:983 En viltmyndighet av (M) till Statsrådet (S) När riktade ett tillkännagivande till regeringen (2014/15:MJU9) om att det ska inrättas en jakt- och viltmyndighet så förväntade sig riksdagsmajoriteten självklart att regeringen skulle följa detta demokratiskt fattade beslut. Det har gått en mycket sedan beslutet togs, och regeringen har trots påstötningar från många riksdagsledamöter ännu inte genomfört detta tillkännagivande. Regeringen har sagt att frågan utreds och bereds på , men något sådant arbete har inte synts till. Att strunta i demokratiskt fattade beslut är inte bara allvarligt utan mycket allvarligt. Det finns en stor majoritet i riksdag för att inrätta denna nya jakt- och viltmyndighet, och regeringen har ett tydligt uppdrag att lösa detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att genomföra tillkännagivande om att inrätta en viltmyndighet?
fr · H911984 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:984 Stulna maskiner som förs ut ur landet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt medieuppgifter ökar antalet stulna traktorer som försvinner utomlands. 2021 fanns det 272 efterlysta traktorer, vilket är en ökning med 68 traktorer . Traktorer och entreprenadmaskiner stjäls, försvinner och återfinns inte. Att fler traktorer och entreprenadmaskiner stjäls är allvarligt och vittnar om att stöldligorna har kunnat öka sin verksamhet i när det gäller maskinstölder. Att bli av med sina maskiner skapar stora problem för maskinägaren, entreprenören och försäkringsbolagen. Uppenbart har regeringens arbete med att minska maskinstölderna och försvåra för utförsel av maskiner från landet inte varit tillräckligt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra mer för att minska maskinstölderna och även se till att traktorerna och entreprenadmaskinerna inte så lätt kan föras ut ur landet?
fr · H911985 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:985 Skattebefrielse på biodrivmedel av (M) till Finansminister (S) har nyttjat en skattereduktion på energiskatt för höginblandade och rena biodrivmedel. Denna skattereduktion är viktig för att hålla ned priserna på dessa, vilket underlättar konkurrensen med fossila alternativ. har signalerat ett missnöje mot denna skattebefrielse utifrån , även om ändå har fått den. Regeringen har i stället föreslagit att rena biodrivmedel som etanol och biodiesel kommer ingå i reduktionsplikten. Det skulle innebära att skattebefrielsen försvinner och att dessa biodrivmedel omfattas av en full energi- och koldioxidskatt. Vid pump innebär det stora prishöjningar för den som valt att köra på miljövänligt biodrivmedel. EU-kommissionären har dock i ett svar till flera oroliga aktörer sagt att det finns en förståelse för att frågan är viktig i och att de nya statsstödsregler som träder i kraft möjliggör en lösning. Positiva signaler från om bibehållen skattebefrielse alltså. Om fortsatt ska få denna viktiga skattebefrielse på rena biodrivmedel krävs en ansökan till EU från regeringen . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att ansöka om skattebefrielse för rena biodrivmedel hos EU , och vad gör regeringen i övrigt för att säkra en fortsatt skattebefrielse?
fr · H911986 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:986 Konsekvenserna av vårbocksjakt av (M) till Statsrådet (S) Förutsättningarna för jakt ser olika ut i olika delar av vårt avlånga land. och har små och många jaktmarker till skillnad från mellersta och norra . Det gör rovdjursförvaltningen mer komplex än i andra delar av landet. Rådjursstammarna är just nu stora, och det är viktigt att man fäller rätt djur för att stammen ska bli stabil och stark för framtiden. Risken med vårbocksjakten är att för många kapitala bockar fälls och att stammen urholkas . Vårbocksjakt har varit tillåtet i sedan , och föreslås denna tillfälliga jakt gälla permanent över hela . Förutsättningarna i är annorlunda än i resten av och någon konsekvensanalys av införandet är inte gjord, men enligt landsbygdsministern har gjort ett omfattande underlag, enligt en intervju med SVT (). Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att följa upp konsekvenserna av vårbocksjakt i och ?
fr · H911987 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:987 Djurfria forskningsmetoder av (M) till Utbildningsminister (S) antog det så kallade djurförsöksdirektivet (2010/63/EU). Syftet med direktivet är att de försök som görs på levande djur i antingen vetenskapliga eller utbildningsmässiga sammanhang ska ersättas med djurfria metoder, där det är vetenskapligt möjligt. har redan antagit en strategi för detta som innebär att de ska ha fasat ut många av djurförsöken samt ha antagit olika handlingsplaner för att minska djurförsök inom bland annat grundforskning. initiativ är mycket intressant ur flera aspekter såsom etik, effektivitet och ekonomi. Det är också högst rimligt eftersom det finns alternativa sätt för att utveckla läkemedel som är mer effektiva och som dessutom kan korta processerna för framtagande av desamma. Det kan vara via studier på levande celler, i provrör eller genom beräkningsmodeller i datorn. Det innebär att fler sjuka får hjälp snabbare och till en avsevärt lägre kostnad för läkemedelsutveckling. uppmanade att utarbeta en övergripande handlingsplan för att fasa ut användningen av djur i djurförsök. Handlingsplanen ska innehålla milstolpar och mål för att snabba på att ersätta djurförsök med andra metoder som svarar bättre mot hur människor fungerar. anser att satsningar på så kallad djurfri forskning är viktiga och av central betydelse. Dels för att metoden förkortar djurs lidande, dels för att den ger snabbare tillgång för människa och djur till såväl nya läkemedel som medicinsk teknik. Djurfri forskning är dessutom ett svenskt styrkeområde. Det är också skäl till att vi satsade extra resurser i vårt svar på nu gällande forskningsproposition. Vi menar att det är hög tid att agerar. Vi behöver såväl en strategi för utfasningen som mer forskning om djurförsöksfria metoder. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att stimulera och öka användningen av djurfria försöksmetoder där det är vetenskapligt möjligt?
fr · H911988 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:988 och ny trålgräns på prov av (M) till Statsrådet (S) Vi är många som oroas över tillståndet för ekosystemet . En enig riksdag riktade därför nio tillkännagivanden till regeringen (bet. 2021/22:MJU6 punkt 1, rskr. 2021/22:61) för att vidta åtgärder på olika områden. Att Östersjösituationen kräver stor uppmärksamhet torde vara känt för regeringen varför besvikelsen blir stor då statsrådet ännu inte kan presentera ens ett embryo till en handlingsplan för arbetet gällande att på prov flytta ut trålgränsen. Det framkommer i intervjuer men också i statsrådets svar på min fråga (2021/22:822) i vilken det nämns: ”Regeringen arbetar aktivt med att hantera tillkännagivanden. Mot bakgrund av frågornas komplexitet, inte minst utifrån den rådande lagstiftningen, är det ännu för tidigt att presentera en tidsplan för arbetet.” Jag har förståelse för att det finns en komplexitet i frågan om att flytta ut trålgränsen på prov, med tanke på det bilaterala avtal som finns. Men därför gäller det också att så fort som möjligt inleda och föra en dialog med sina avtalspartner. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet informerat och om beslut när det gäller att flytta ut trålgränsen i på prov?
fr · H911989 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:989 Utredningen om tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor skulle egentligen ha presenterats . Utredningstiden förlängdes sedermera till men den har ännu inte presenterats. Det är ytterst olyckligt att denna angelägna utredningen, som i folkmun kallas tjänstemannaansvarsutredningen, förhalas på detta sätt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern för avsikt att ytterligare förlänga utredningstiden för tjänstemannaansvarsutredningen?
fr · H911990 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:990 Antalet inre utlänningskontroller av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Med inre utlänningskontroll avses kontroll av personer inom gränser. Ett av syftena med kontrollerna är att tillse att utlänningar inte arbetar eller vistas i utan tillstånd. Ett annat syfte är att eftersöka utlänningar som har ett verkställbart beslut om utvisning eller avvisning. Av alla de människor som kom till gav sig 163 000 personer till känna för myndigheterna och sökte asyl. 47 000 av dessa fick avslag på sin ansökan. verkställs endast hälften av alla utvisningsbeslut, och de personer som avviker ansluter till ett skuggsamhälle som grovt uppskattat uppgår till 50 000 personer. Den siffran kan å andra sidan vara grovt underskattad. vet inte hur många som verkligen lämnar landet efter avslag. Och om en person inte ger sig till känna hos myndigheterna vid ankomst till räknas inte den personen alls. Det enda sättet att livnära sig på i ett skuggsamhälle är genom gåvor eller genom verksamhet baserad på så kallat svarta pengar, det vill säga kriminalitet. Att återvändandet och de inre utlänningskontrollerna måste effektiviseras är därför helt uppenbart. Därför är det anmärkningsvärt att antalet inre utlänningskontroller har minskat drastiskt från 33 630 stycken i hela riket , ned till 10 855 stycken . Även om viss felmarginal finns inom statistik så är det ändå anmärkningsvärt att kontrollerna minskar betydligt när skuggsamhället ökar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att underlätta arbete med utlänningskontroller för att effektivisera återvändandet?
fr · H911991 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:991 Långtidsarbetslösheten av i (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Coronaåren 2020 och 2021 har varit dramatiska och allvarliga år på arbetsmarknaden. Extra dramatiskt har det varit för långtidsarbetslösa. Drygt 180 000 inskrivna har varit det i över , vilket är fler än . Dessutom står 65 000 människor på randen till att bli långtidsarbetslösa och har varit arbetslösa i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dessa höga nivåer?
fr · H911992 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:992 Lantbrukets förutsättningar och situation av (SD) till Statsrådet (S) Priserna på bland annat bränsle har ökat markant . Det påverkar många delar av samhället och många människor negativt. Hela landet är beroende av lantbruket, särskilt med självförsörjningsgraden i åtanke. I tider av pandemi och förändrat säkerhetspolitiskt läge är en ökad självförsörjningsgrad av yttersta vikt. Bönderna i befinner sig i en akut situation, och insatser behövs . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att lantbrukets förutsättningar och situation ska förbättras?
fr · H911993 · 2022-02-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:993 Verkställande av utvisningar av (M) till Statsrådet (S) Vi ser att ett stort antal av de utvisningar som beslutas i inte blir av. Antingen avviker personen i fråga och håller sig gömd för att utvisningen inte ska kunna genomföras eller så vägrar personen att genomföra de PCR-tester som krävs för att personen ska tas emot i mottagarlandet under pandemin. Exemplen har radats upp och visar att en större mängd personer blir kvar än de som lämnar landet, vilket är något som spär på parallellsamhällen och riskerar att bidra till kriminalitet och utanförskap. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utvisningsbeslut som fattas av svenska myndigheter även verkställs?