ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912964 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:928 av (M) Åtgärder mot lantbrukarnas ökade kostnader, fråga 2021/22:964 av (SD) Ökade kostnader i jordbruket samt fråga 2021/22:992 av (SD) Lantbrukets förutsättningar och situation har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svenskt lantbruk ska kunna få lönsamhet på gårdsnivå i syfte att nå målen i livsmedelsstrategin. har frågat mig vad jag tänker göra för att underlätta den svåra situationen för lantbrukarna. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att lantbrukets förutsättningar och situation ska förbättras. lönsamhet utmanas av kostnadsökningar som en följd av ökade priser på flera olika insatsvaror. Kostnadsökningarna påverkar inte bara svenska lantbrukare utan är i huvudsak kopplade till förändringar på råvarupriser och energipriser generellt. har priserna på flertalet jordbruksvaror ökat, vilket till del kan kompensera för de ökade kostnaderna. I linje med den svenska livsmedelsstrategin arbetar regeringen aktivt för att långsiktigt stärka konkurrenskraften i svenskt lantbruk. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 innehöll satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan del 2 innehöll satsningar på 2020–2025 samt en extra förstärkning på . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar om 2021–2023. Regeringen beräknar att för åren 2024–2025 tillföra och för åren 2026 och framåt . Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Dessutom aviserades en ytterligare förstärkning på –2025 i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) till vildsvinspaketet som är en åtgärd i handlingsplanerna. Regeringen har därtill gjort stora satsningar i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är därutöver ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. En central utgångspunkt när strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken har utformats är att den ska stärka jordbrukets lönsamhet och underlätta möjligheten att nå livsmedelsstrategins mål. Totalt –2027 omfattar den strategiska planen . Utöver detta beräknas ca tillföras nationella åtgärder som möter målen i GJP. Hur utvecklingen av priset på insatsvaror och jordbruksvaror förändras framöver kommer vara en viktig faktor för jordbrukets lönsamhet tillsammans med regeringens insatser för att långsiktigt förbättra lönsamheten och konkurrenskraften för svenskt jordbruk. Jag har en nära dialog med näringen kring dessa frågor i syfte att fortsatt analysera och följa situationen.
frs · H912965 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:965 och fråga 2021/22:966 av (SD) om syn på jämställdhet har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder inom mitt ansvarsområde mot bakgrund av innehåll i program som sänts i och med hänsyn till att programverksamhet ska bedrivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. En likalydande fråga är ställd till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågorna. är ett självständigt medieföretag. Verksamheten regleras på en övergripande nivå genom sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen i enlighet med den inriktning som fastställs av . Enligt sändningstillståndet ska verksamhet präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Den som anser att något av public service-företagen i sina sändningar har brutit mot de villkor som gäller för verksamheten kan anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Ordningen bidrar till att företagens oberoende upprätthålls som det är möjligt att pröva att verksamheten lever upp till de villkor som beslutats av riksdag och regering. och övriga public service-företags oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens publicistiska integritet. Som minister ska jag inte kommentera publicistiska beslut. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder i detta avseende.
frs · H912966 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:965 och fråga 2021/22:966 av (SD) om syn på jämställdhet har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder inom mitt ansvarsområde mot bakgrund av innehåll i program som sänts i och med hänsyn till att programverksamhet ska bedrivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. En likalydande fråga är ställd till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågorna. är ett självständigt medieföretag. Verksamheten regleras på en övergripande nivå genom sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen i enlighet med den inriktning som fastställs av . Enligt sändningstillståndet ska verksamhet präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Den som anser att något av public service-företagen i sina sändningar har brutit mot de villkor som gäller för verksamheten kan anmäla det till och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden prövar i efterhand om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Ordningen bidrar till att företagens oberoende upprätthålls som det är möjligt att pröva att verksamheten lever upp till de villkor som beslutats av riksdag och regering. och övriga public service-företags oberoende är av avgörande betydelse såväl för programverksamheten som för allmänhetens förtroende för företagens publicistiska integritet. Som minister ska jag inte kommentera publicistiska beslut. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder i detta avseende.
frs · H912967 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:967 av (V) Biståndsutbetalningar via det svenska banksystemet har frågat mig om jag och regeringen avser att, i samråd med Sida, vidta åtgärder för att underlätta biståndsutbetalningar via det svenska banksystemet. har en lång tradition av ett generöst och ambitiöst bistånd och frågor om biståndseffektivitet är viktiga för regeringen. Regeringen är angelägen om att svenskt bistånd ska nå fram till behövande länder för att motverka fattigdom och stärka demokratin runt om i världen och därigenom även kunna förhindra ökade spänningar. Banker är skyldiga att vidta vissa skärpta åtgärder i förhållande till transaktioner med länder som har identifierats utgöra en hög risk i fråga om penningtvätt och finansiering av terrorism, s.k. högrisktredjeländer. Transaktioner till dessa länder är inte förbjudna, utan bankerna ska uppmärksamma och hantera de risker som sådana transaktioner kan innebära. Hur den bedömningen görs är en fråga för varje enskild bank. Banker är vidare skyldiga att efterleva internationella sanktioner i form av frysning av tillgångar för personer, grupper och enheter, i syfte att förhindra terrorism, men också för att bl.a. främja fred och säkerhet och mänskliga rättigheter. Såväl nationellt som internationellt har det uppmärksammats att det förekommer att banker på bred basis nekar att genomföra betalningar till högrisktredjeländer med hänvisning till olika faktorer som t.ex. kan röra situationen vad gäller korruption, internationella sanktioner, osäker situation i landet ifråga, s.k. de-risking. Utifrån de problem som de-risking skapar, bl.a. när det gäller att nå fram med bistånd till behövande länder, förs en aktiv diskussion i flera internationella forum där är representerat, framför allt Financial Action Task Force (Fatf) och EU. Även inom G20, där inte är representerat, har frågan väckts. antog en resolution som tydliggör att humanitärt bistånd och bistånd för att tillgodose basala mänskliga behov är tillåtet trots sanktioner mot talibanerna. EU:s avsikt är att transponera säkerhetsrådets resolution i . Regeringen följer och bevakar noga utvecklingen på området och fortsätter att aktivt lyfta utmaningen med de-risking både på EU-nivå och i Fatf.
frs · H912968 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:968 av (MP) Tillgång till bemannade skolbibliotek har frågat mig när jag avser att komma till med förslag om att alla skolor ska ha tillgång till bemannade skolbibliotek. Inledningsvis vill jag understryka hur viktigt läsning är för barn, elever och vuxna. Vikten av läsning kan inte underskattas. Språket är nyckeln till all annan kunskap. Att satsa på läsning är helt enkelt att satsa . Ska kunskapsresultaten fortsätta öka behöver vi fortsätta satsa på svenska elevers läs- och skrivförmåga. I det arbetet är skolbiblioteken viktiga eftersom god tillgång till böcker och en bibliotekarie kan inspirera till läsning och ett lustfyllt lärande. Skolbiblioteken kan därmed spela en central roll för att främja såväl läsintresset som läsförmågan. De bidrar också till att främja elevernas medie- och informationskunnighet. Såväl läsförståelse som medie- och informationskunnighet är förmågor som är väsentliga för elevers möjligheter att delta i det demokratiska samtalet i samhället. Hur skolbiblioteken är bemannade skiljer sig mellan skolor. Vissa skolor har ett stort bibliotek bemannat av professionella skolbibliotekarier som arbetar aktivt med att främja elevernas lärande och utveckling medan andra endast har en boklåda och kallar det för skolbibliotek. Att stärka skolbiblioteken och ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek är därför viktiga frågor för regeringen. Regeringen har bl.a. beslutat om en läroplansändring som trädde i kraft och som innebär rektorn har ett särskilt ansvar för att skolbibliotekets verksamhet används som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens. satsades totalt på statsbidrag för personalförstärkningar i skolbibliotek och 2018 tillsatte regeringen om stärkta skolbibliotek och läromedel som har haft i uppdrag bl.a. att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. I och med beslut om budget har medel tillförts, i enlighet med regeringens förslag, för att vidta åtgärder med grund i förslag från betänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3) som Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel har redovisat. Utöver dessa satsningar bereds utredningens förslag om bl.a. bemanning av skolbiblioteken vidare inom . I sammanhanget vill jag också nämna att regeringen har genomfört och genomför en lång rad satsningar för att främja barns och ungas läsande som också redovisas i regeringens skrivelse Barns och ungas läsning (skr. 2020/21:95). Bl.a. har fått ett uppdrag att stärka läslovet, ett läsråd med fokus på läsfrämjande insatser för barn och unga har inrättats vid och satsningarna Läslyftet och Bokstart, som pågått respektive 2015, fortgår. Regeringen kommer fortsätta arbeta för att främja barns och ungas läsande och för att alla elever ska få likvärdig tillgång till skolbibliotek.
frs · H912969 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:969 av Amineh Kakabaveh (-) Hungerstrejker mot människorättsbrott i fängelser Amineh Kakabaveh har frågat mig om som enskilt land och i EU och FN kommer att kräva att en internationell delegation besöker de fängelser som hyser politiska fångar och där undersöker hälsoläget bland dem på plats samt i förhandlingar med den iranska regimen kräva frigivning av Ahmadreza Djalali och samt andra politiska fångar och samvetsfångar. Som jag har svarat på flera riksdagsfrågor, bland annat 892, 813 och 749 innevarande riksdagsår, är läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i fortsatt mycket allvarligt. Jag har redogjort regeringens syn på de konsulära fall frågeställaren belyser i svar på flera interpellationer och riksdagsfrågor – bland annat 2653, 1574, 533. Jag delar frågeställarens djupa oro över situationen. har, som tidigare meddelats, ett nära samarbete med andra länder inom såväl EU som FN, med gemensamma uttalanden och samordnade åtgärder.
frs · H912970 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:970 av (SD) Psykisk ohälsa hos unga under pandemin har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stävja den psykiska ohälsan hos unga som enligt har ökat under pandemin. Även om den allmänna hälsan i barn- och ungdomsgruppen, under pandemin, fortsatt är god uppger något fler lätta psykiska besvär. Det är särskilt bland grupper av barn och unga som redan före pandemin hade en högre risk för psykisk ohälsa eller som är särskilt utsatta som välbefinnandet har minskat. Detta indikerar att samhällets insatser för att möta barn och unga, särskilt barn och unga i riskgrupper, behöver stärkas ytterligare. Regeringen för en aktiv politik för att möta de samhällsutmaningar som covid-19 för med sig. Inom området psykisk hälsa och suicidprevention, som var prioriterade områden för regeringen även innan pandemin, fördelas , vilket är en fördubbling av anslaget . Av dessa medel fördelas merparten till kommuner och regioner för att stärka och utveckla deras arbete med främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid samt för att erbjuda en god vård och omsorg vid psykisk ohälsa eller sjukdom. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i satsningen som är särskilt angelägen mot bakgrund av pandemin. Regeringen har också beslutat om ett flertal andra insatser som syftar till att intensifiera arbetet inom området. Det handlar t.ex. om satsningar på primärvården, på en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård, på ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården, inklusive barn- och ungdomspsykiatrin, samt höjda bidrag till det civila samhällets organisationer. Regeringen har även gett i uppdrag att se över förutsättningarna att etablera en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa eller suicidalitet, däribland barn och unga. Därtill har regeringen uppdragit åt och att, tillsammans med 24 andra myndigheter, inkomma med underlag inför en ny strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Strategin ska bidra till att möta de utmaningar som vi står inför och barn och unga är en prioriterad målgrupp i uppdraget. Det är ett arbete som jag, liksom , ser mycket positivt på. Det är för tidigt för att avgöra pandemins fulla effekt på den psykiska hälsan men redan nu ser vi att det hälsofrämjande och förebyggande arbetet behöver stärkas och prioriteras för att behålla en god folkhälsa och minska ojämlikheterna. Regeringen följer därför noggrant utvecklingen för att vid behov kunna vidta ytterligare åtgärder.
frs · H912971 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:971 av Boriana (M) Brottsliga företagsupplägg Boriana har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa kriminella klaners och blufföretags framfart. Regeringen ser allvarligt på alla olika brottsliga företagsupplägg. Det drabbar enskilda och medför att seriösa företagare tvingas verka på en marknad där konkurrensen snedvrids. Dessutom går samhället miste om skatteintäkter. Regeringen har därför beslutat om en utredning för att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter. I utredningsuppdraget ingår flera frågor, bl.a. om kontrollerande roll bör utökas i ett brottsförebyggande syfte, hur en skyldighet att ge in digitala årsredovisningar bör utformas, om det bör införas en särskild straffbestämmelse om bolagskapning samt frågan om en eventuell revisionsplikt för små aktiebolag. När det gäller kontrollerande roll framgår av direktiven att roll skulle kunna utvecklas ytterligare för att effektivisera brottsbekämpningen, t.ex. genom att myndigheten i fall av misstänkt brottslighet analyserar registerinnehåll och registreringsanmälningar för att identifiera brottsliga upplägg och informera brottsbekämpande myndigheter. I uppdraget ingår även att ta ställning till om bör ges möjlighet att i brottsförebyggande syfte genomföra utökade kontroller för att identifiera målvakter och effektivisera arbetet med att målvaktsförbudet följs. Utredaren får enligt direktiven även föreslå andra åtgärder för att motverka ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Vidare pågår inom EU ett arbete med ett system för sammankoppling av företagsregister, som ger tillgång till information om företag som är registrerade i medlemsstaterna. Systemet möjliggör elektronisk kommunikation mellan alla företagsregister inom EU och kan få betydelse för att identifiera företag som används som brottsverktyg. Slutligen, det finns olika typer av kriminella nätverk i och oavsett vilken typ av kriminella nätverk som avses ska de bemötas med samhällets fulla kraft. Bekämpningen av organiserad brottslighet och de nätverk som verkar inom den är en av regeringens viktigaste prioriteringar. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende och brottsförebyggande arbete, ett gott samarbete mellan berörda aktörer och en ändamålsenlig lagstiftning är viktiga utgångspunkter för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället.
frs · H912975 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:975 av (M) Förhållandet till SR/SVT vid högsta beredskap har frågat mig om jag och regeringen avser förtydliga den så kallade lydnadsparagrafen i SR:s och SVT:s sändningstillstånd i närtid och tydliggöra förhållandet mellan regeringen och SR/SVT vid högsta beredskap. Det är viktigt att läsa villkoren i sändningstillstånden som rör totalförsvaret i sin helhet (24 § för , 25 § för SVT). Där framgår, utöver det citerar, bland annat att företagen så långt som möjligt ska kunna behålla de fredstida strukturerna vid höjd beredskap. De bestämmelser om bolagets programverksamhet som intagits i tillståndsvillkor och medelsvillkor ska vara vägledande också för den verksamhet som bedrivs under höjd beredskap och vid fredstida krissituationer. I propositionen Ett modernt public service nära publiken (prop. 2018/19:136 s. 104), som ligger till grund för de villkor för public service-företagen som gäller 2020–2025, utvecklar regeringen detta ytterligare. Det konstateras att företagen är centrala aktörer inom totalförsvaret med viktiga uppgifter om landet försätts i höjd beredskap. är det avgörande att allmänhetens förtroende för verksamheten kan upprätthållas också vid höjd beredskap eftersom det höga förtroendet är en viktig del av verksamhetens värde för totalförsvaret. Det redaktionella oberoendet är en central förutsättning för detta förtroende. Formuleringen i sändningstillstånden, att företagen så långt möjligt ska ha möjlighet att bibehålla de fredstida strukturerna även under höjd beredskap, innebär enligt regeringen också att det blir tydligare att företagens uppdrag i sin helhet är av betydelse vid höjd beredskap och bidrar därmed till att koppla beredskapsuppdraget närmare public service-uppdraget.
frs · H912976 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:976 av (M) Energipolitik och säkerhetspolitik har frågat mig om den förändrade säkerhetssituationen i vårt närområde är något som innebär att jag avser se över min nu förda energipolitik. Den rådande säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde är oroväckande och något som hela regeringen följer noga. Som påpekar är det en utveckling som har skett . Kopplingen mellan säkerhetspolitik och energiförsörjning är inte någon nyhet, vilket inte minst återspeglas i propositionen Totalförsvaret 2021–25 (prop. 2020/21:30). Som jag svarade pågår ett arbete med att stärka energiförsörjningen i enlighet med vad som anges i propositionen. Vidare vill jag återigen lyfta att svensk energiförsörjning är sammanbunden med omvärlden och att vi ska komma ihåg vikten av de fungerande samarbeten som finns inom energiförsörjningen, på nordisk, europeisk och global nivå, som medför en högre robusthet och trygghet i energiförsörjningen.
frs · H912977 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:977 av (M) Pensioner har frågat hur många pensionärer som kommer att få de 950–mer som Socialdemokraterna och tidigare angett att de har förhandlat fram förslag till och hur finansministern avser genomföra förslaget. Arbetet inom Regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Förslagen som regeringen avser lägga fram till kommer beredas i sedvanlig ordning inom . Som tidigare kommunicerats av partierna som står bakom överenskommelsen beräknas drygt en miljon pensionärer få högre disponibel inkomst som ett resultat av reformen, med i genomsnitt . Närmare en halv miljon pensionärer kommer att få mer som en konsekvens av förslaget. Regeringen återkommer inom ramen för den ordinarie budgetprocessen med närmare information om garantitilläggets utformning inklusive svar på frågan om finansiering.
frs · H912982 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:982 av (L) Utnämning av ny landshövding i har frågat mig när jag avser lämna besked om ny landshövding i . Jag vill inleda med att framföra att jag delar uppfattning att landshövdingarna och länsstyrelserna har mycket viktiga roller i länen. Landshövdingen är regeringens företrädare i länet. Vid länsstyrelserna finns också en chefstjänsteman, kallad länsråd eller länsöverdirektör, som är ställföreträdare för landshövdingen. Landshövdingen utgör tillsammans med länsrådet eller länsöverdirektören en länsledning. Regeringen utser vikarierande landshövding och länsråd för det fall en ordinarie länsledning inte finns på plats när en anställning upphör. Det finns inga formella begränsningar i en vikarierande landshövdings befogenheter och verksamheten fortskrider under nuvarande länsledning. Beredning av en ny ordinarie landshövding och chef för i pågår i . Regeringen kommer att återkomma när beslut om en ny landshövding fattats.
frs · H912983 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:983 av (M) En viltmyndighet har frågat mig när jag avser att genomföra tillkännagivande om att inrätta en viltmyndighet. lämnade ett delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Betänkandet har remitterats och min bedömning, liksom tidigare statsråds, är att vissa frågor i betänkandet lämnats utestående och inte analyserats tillräckligt djupt. Olika alternativ måste noggrant övervägas och utredas. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. strategi för svensk viltförvaltning mottogs positivt och myndigheten reviderar nu strategin som ska gälla för åren 2022–2029. Regeringen följer det arbetet. omfattande arbete och förslag till nya jakttider som beslutades av regeringen är ett gott exempel på myndighetens arbete. Det är även regeringens förhoppning att uppdraget till att främja viltvården med medel ur viltvårdsfonden kommer få positiva effekter på landets viltförvaltning. Genom att deltar mer aktivt i viltvården torde samarbetet mellan och berörda aktörer stärkas.