ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111766 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1766 Omställningsstödet av (KD) till Finansminister (S) Besöksnäringen i är en del av den svenska basnäringen och en viktig jobb- och integrationsmotor. Branschen sysselsätter cirka 180 000 personer (i ett normalläge cirka 200 000 personer) och har högst andel unga (27,) och utlandsfödda (42,) arbetstagare i . Tyvärr har pandemin och de efterföljande restriktioner som gällde drabbat besöksnäringen och framför allt hotellen oerhört hårt. Över 20 000 personer har lämnat branschen, och från till en annan försvann av hotellens intäkter. De uteblivna intäkterna har lett till att flertalet hotellkedjor står med stora skulder, vilket kraftigt begränsar nyinvesteringar och därmed jobbskapande. Hotellens förhoppning var att regeringens stöd – Omställningsstödet för vissa särskilt drabbade företag – skulle stötta företagen ur den värsta krisen, men så har inte skett. –har av företagen fått avslag på sin ansökan. fattade därför beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att omställningsstödet bör ses över för att utformas mer träffsäkert och återkomma till med ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att relevanta stöd når ut till de här aktörerna. Detta en angelägen fråga eftersom problemet fortfarande kvarstår, en hel bransch väntar på svar som inte kommer och där tillkännagivandet som beslutat om inte är tillgodosett. Detta icke-svar lämnar frågor som är obesvarade och tankar om att regeringen kanske jobbar för att stödet ska omarbetas för att bli mer träffsäkert. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har regeringen utrett om det finns alternativa stödmöjligheter, det vill säga om regeringen har för avsikt att utforma ett nytt mer riktat statsstöd för att de företag som utlovats men ej träffats av nuvarande stödordning ska få ta del av stödet?
fr · H9111767 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1767 Långa handläggningstider på av (S) till Statsrådet (S) har jag blivit kontaktad av många människor som sökt uppehållstillstånd och arbetstillstånd i . De vittnar om mycket långa handläggningstider på . Många har väntat upp till på besked om sin ansökan. Kriget i och flyktingströmmen därifrån har naturligtvis lett till ett hårt tryck på myndigheten, men det är inte rimligt att personer ska behöva vänta mellan på att få sitt ärende behandlat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att korta de orimligt långa handläggningstiderna på ?
fr · H9111769 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1769 Yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskolan av (L) till Statsrådet (S) För sedan fattade regeringen beslut med stöd av andra oppositionspartier om att återinföra krav på automatisk högskolebehörighet för alla yrkesprogram i gymnasieskolan. Möjligheten att läsa in och komplettera sin utbildning och få den allmänna behörigheten om man vill har funnits, och de elever som vill läsa vidare har använt denna möjlighet. Men för de flesta elever som väljer yrkesprogram är målet att få yrkeskompetens och inte minst att direkt efter gymnasiet få en anställning. Den möjligheten är oerhört viktig att värna, inte minst med tanke på det skriande behovet av kompetens där arbetsgivare särskilt efterfrågar de som har gymnasial yrkesutbildning. förbereder Socialdemokraterna en återgång till ett system som tidigare resulterade i stora avhopp och dålig genomströmning. Resultat blev att elever fick gå om, läsa upp på komvux – om de inte helt avslutade sina gymnasiestudier . tillsattes en ny utredning med fokus på unga och arbetslivet. Ett av uppdragen i direktiven är att se hur skolan ska utveckla och ta fram fler yrkesvägar för elever som lämnar utan behörighet. Att det behövs nya vägar till jobb är något som Liberalerna drivit och föreslagit . Detta måste dock ske utan att skolans kunskapskrav sänks. Snarare behövs mer av yrkesutbildning och lärlingsutbildning generellt i stället för att fortsätta ha som utgångspunkt att elever på gymnasiets program ska förberedas för akademiska studier. Mot bakgrund av regeringens senaste utredning blir min fråga till statsrådet : Vilka risker ser statsrådet och regeringen inom gymnasieskolan, med tanke på efterfrågan, efter att regeringen beslutat återinföra allmän högskolebehörighet på alla yrkesprogram, och vilka åtgärder är statsrådet i så fall beredd att ta för att motverka dessa?
fr · H9111770 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1770 Sänkta krav i skolan av (L) till Statsrådet (S) Regeringen uttalade på nytt att man dels vill se över gränsen för godkänt inom skolväsendet, dels att ministern öppnar för att slopa dagens betygssteg för underkänt, F. Det har knappt gått flera av dessa förslag avfärdades i den politiska hanteringen och som kommer upp igen i stället för att fokusera på hur fler elever ska kunna få rätt stöd tidigt och öka deras chanser att klara godkänt i skolan. Liberalerna tror på tydliga kunskapskrav, en skola med fokus på kunskap och att man har höga förväntningar på alla elever. Det sistnämnda finns det tydligt stöd för i flera nationella och internationella studier som understryker just detta med positiva förväntningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet några negativa konsekvenser för skolväsendet om regeringen ändrar gränsen för godkänt samt slopar betyget F, och har statsrådet i så fall för avsikt att ta några initiativ?
fr · H9111771 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1771 Svenskt deltagande på mottagning i av (SD) till Utrikesminister (S) I samband med öppnandet av World Health Assembly (WHA) i höll representation i en mottagning dit allierade och partners till bjöds in. Bland andra deltog permanenta representant vid FN och andra internationella organisationer i . Även den svenska permanenta missionen i var inbjuden till mottagningen. Utrikesministern har ju sagt att ”regeringen stödjer att åter ska kunna delta som observatör i , Världshälsoförsamlingen, som gjorde 2009-2016” och att ”i , där WHO har sitt säte, har återkommande kontakter om WHO-frågor med representationskontor, och vi utbyter löpande information med andra länder som också stödjer deltagande i WHO:s arbete”. Det är ju viktigt att då delta på mottagningar av det slag som arrangerades av representation för att visa sitt stöd. Utifrån bilder från mottagningen undrar jag dock om representanter från den svenska permanenta missionen deltog. Av denna anledning frågade (2021/22:1647) jag utrikesministern om representanter från den svenska permanenta missionen deltog på mottagning i , och om inte, varför. Jag noterade att utrikesministern inte besvarade min fråga utan endast skriver: ”representation i har återkommande kontakter om WHO-frågor med många olika aktörer, inklusive representationskontor i . Representationen planerar själva sina yttre engagemang.” Det hade varit klädsamt om utrikesministern valde att besvara min fråga om huruvida representanter från den svenska permanenta missionen deltog eller inte och varför man i så fall inte deltog? Den svenska permanenta missionen lyder ju under utrikesministerns departement. Jag återupprepade därför min fråga (2021/22:1699) till utrikesministern. Hon vägrade dock åter besvara frågan om representanter från den svenska permanenta missionen deltog på mottagning i , och om inte, varför. I stället skriver hon bara: ”Jag har redan i ett tidigare svar till redogjort för regeringens hållning i frågan (2021/22:1647 Svenskt deltagande i mottagning i ).” Utrikesministern fortsätter alltså att vägra svara på själva frågan jag ställt. Man kan ju undra vad skälen egentligen är för att inte besvara frågan? För tredje gången ställer jag nu samma fråga till utrikesminister och hoppas att hon kan bemöda sig med att besvara min fråga: Jag vill fråga utrikesminister : Deltog representanter från den svenska permanenta missionen på mottagning i , och om inte, varför?
fr · H9111772 · 2022-06-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1772 Fuskande advokater av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) avslöjades hur en av mest inkomstbringande offentliga försvarare fuskat med uppgifter i sina kostnadsräkningar. Han uteslöts därefter ur . har avslöjat att även hans bror, som fakturerade domstolarna , lämnat oriktiga uppgifter för att få ut ersättningar. kostade rättsliga biträden, såsom advokater, skattebetalarna . En av åklagarna, som tidningen pratat med, säger att ”det finns inbyggt i systemet att man ska kunna lita på en advokat”. Uppenbarligen gäller inte detta längre i dagens . Generaldirektören på menar att det behövs lagändringar, och överlämnade hans myndighet en rapport till regeringen med flera olika förslag för att skärpa kontrollen. Av denna anledning vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad har hänt med rapporten som överlämnade till regeringen, och avser ministern att förändra systemet för att skärpa kontrollen i enlighet med ?
fr · H9111773 · 2022-06-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1773 Icke säkerhetsklassade utländska tekniker på av (SD) Enligt en granskning av har låtit utländska it-tekniker röra sig fritt i byggnaden trots att de inte säkerhetsprövats. Det var som upphandlade ett nytt textsystem, Dalet, för att förbättra det redaktionella arbetet. Sammanlagt ska 27 medarbetare från Dalet ha deltagit i projektet, och enligt kommer dessa medarbetare från bland annat , och . DN:s granskning visar att SR inte säkerhetsprövade Daletteknikerna trots att de befann sig innanför skalskyddet. DN har även avslöjat att en av de utländska it-teknikerna arbetat för regimtrogna ryska medier, tv-kanalen . Enligt tidningen ska inte SR:s vd och programdirektör ha vetat om it-teknikerns bakgrund. vd:n uppger dessutom att frågan om utländska tekniker aldrig kom upp på hennes bord. är en del av det svenska totalförsvaret där P4 är beredskapskanal med uppdraget att förmedla information från myndigheter. Efter en lagändring 2018 hade upphandlingen varit säkerhetsklassad. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av avslöjande?
fr · H9111774 · 2022-06-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1774 rutiner av (SD) Samnytt har sökt mediestöd. När det nu var dags igen att söka för lokal journalistik nekades man av den politiskt tillsatta mediestödsnämnden. Det visade sig att de hittade på nya rutiner på sittande möte – enbart för Samnytt. Samnytt skriver på sin hemsida att man har fått stöd för lokal nyhetsbevakning i ”utsatta” områden, en rapportering som man också haft stort fokus på. blir det dock inga pengar, trots att ingenting i sak har förändrats som skulle kunna föranleda en annan bedömning från mediestödsnämnden. Normalt sett går mediestödsnämnden på tjänstemännens rekommendationer. I detta fall, med Samnytts ansökan om lokal journalistik, hade tjänstemännen rekommenderat att Samnytt skulle få bidrag för lokal journalistik. Men när Samnytts ärende kom upp i nämnden infördes helt plötsligt nya rutiner – på sittande möte – och endast för Samnytt. En ledamot i nämnden, som förklarade sig skiljaktig och ansåg att Samnytt borde beviljas fortsatt stöd, skriver i sin skiljaktiga mening att ”i det ursprungliga förslaget till beslut skulle Samnytt få stöd för lokal journalistik under fem olika punkter. Under sittande möte infördes dock nya principer för stöd av en ledamot i nämnden, dessa var: – mängdkrav på antalet artiklar – särskilda flikar för varje ort ska finnas på hemsidan”. Vidare skriver han att ”dessutom hade en mycket grund och felaktig utredning gjorts av ledamoten där antalet nyheter mätts genom Googlingar. Tyvärr fick detta stöd i nämnden av övriga ledamöter. Om dessa principer ska gälla helt utan stöd i reglerna måste man också granska de hundratalet andra tidningar som får stöd på samma sätt vilket inte görs i alla fall inte på förhand”. Dessutom poängterar han att man kan vara rikstäckande och ändå få stöd för lokal bevakning: "Man får alltså vara rikstäckande och ändå söka stöd för lokal bevakning." Nämndens agerande leder också till en politisering av nämnden, varnar ledamoten: ”Att frångå beslutad praxis kommer i förlängningen leda till en politisering av nämnden och att de politiskt tillsatta i nämnden kommer börja avslå varandras tidningar. Därför är jag avvikande under dessa punkter och anser att Samnytt ska beviljas stöd i enlighet med det ursprungliga förslaget för lokal journalistik om på vardera punkter.” Jag är medveten om att kulturministern inte kan uttala sig om det enskilda fallet. Däremot bör ministern kunna uttala sig mer generellt om rutiner och principer och lämpligheten att förändra dessa på sittande möten enbart för vissa sökanden. Av denna anledning vill jag fråga kulturminister : Mot bakgrund av vad som anförts ovan om att mediestödsnämnden förändrat gällande rutiner och principer på sittande möten enbart för vissa sökanden, har ministern för avsikt att vidta några åtgärder?
fr · H9111775 · 2022-06-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1775 Brister på sjukhus av (SD) till Socialminister (S) Inspektionen för vård och omsorg, , har konstaterat allvarliga säkerhetsrisker för patienter på . I rapporten framkommer att det råder allvarliga säkerhetsrisker för patienter på och att sjukhuset inte kan garantera akut sjukvård. På sjukhuset i har man haft dubbelt så många patienter som det är bemannat för och tvingats gå upp i förstärkningsläge. Vid akuten i i , som servar av invånare, meddelar man att kommer delar av dygnet bara ha tillgång till två sjuksköterskor. Konsekvensen blir att nästan bara de allra sjukaste kan få hjälp dessa timmar – resten av patienterna kommer att hänvisas till vårdcentraler. Akutchefen i beskriver läget som extremt och att man aldrig varit så utsatta tidigare. Detta är bara två exempel på hur illa ställt det är med den svenska sjukvården. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av rådande situation?
fr · H9111776 · 2022-06-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1776 Icke säkerhetsklassad personal inom public service av (SD) Tidningen har efter en granskning kunnat visa hur () låtit utländska it-tekniker röra sig fritt i byggnaden trots att de inte säkerhetsprövats, och SR:s vd säger sig inte ha en aning om vad de berörda personerna hade för access. upphandlade ett nytt textsystem i syfte att förbättra det redaktionella arbetet. Detta innebar att 27 medarbetare från det bolag som vunnit upphandlingen deltog i projektet, varav flera kommer från länder som , och . Ingen av dessa blev säkerhetsprövade, trots att deras arbetsplats varit innanför SR:s så kallade skalskydd, det område obehöriga inte ska kunna ta sig in i. De berörda teknikerna fick alltså passerkort, vilket gav dem möjlighet att närmast obehindrat röra sig i stora delar av , vilket av naturliga skäl är ett nationellt skyddsobjekt. Att genomföra ens en snabb säkerhetskontroll borde inte vara särskilt svårt. DN kunde exempelvis lista ut att en av de utländska it-teknikerna har arbetat för den ryska regimtrogna tv-kanalen som kan betraktas som en mycket viktig del av Kremls krigföring. En säkerhetsanalytiker säger att man genom en titt på personens cv, kunde konstatera att hans lojalitet främst gick till rysk säkerhet. Det är inte första gången de senaste två mandatperioderna där vi sett tydliga brister inom säkerhetstänket. Regeringen har vidare återkommande visat att man inte tar dessa frågor på allvar, när man till och med befordrar personer som misskött sig. Mot bakgrund av ovanstående önskas kulturminister svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att säkerställa att säkerhetsprövningen inom public service är tillräckligt god?
fr · H9111777 · 2022-06-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1777 som terrorstat av (SD) till Utrikesminister (S) Folkvalda från såväl Republikanerna som Demokraterna i det amerikanska representanthuset har genom en resolution uppmanat utrikesminister , som svarat positivt på initiativet, att anse som statlig sponsor av terrorism. Detta stöds inte helt oväntat av president och är en direkt följd av oförsvarliga invasion av och krig i , där åtskilliga rapporter vittnar om krigsbrott och systematiska attacker mot civila. Resolutionen innebär att hamnar på en lista som inkluderar , , och , länder som i många avseenden dessutom kan anses vara allierade med . Konsekvenserna skulle bli att skulle tvingas möta ytterligare fyra typer av sanktioner: ”restriktioner på amerikanskt utländskt bistånd; ett förbud mot försvarsexport och försäljning; vissa kontroller av export av produkter med dubbla användningsområden; och diverse finansiella och andra restriktioner.” Ett annat land där lagstiftare agerat efter brutalitet är . har nämligen enhälligt förklarat att är att betrakta som en terroriststat, och de kallar kriget i för ett folkmord och säger klart och tydligt att måste ställas inför rätta. Man vill med andra ord att tribunalen ”måste ha befogenhet att utfärda internationella arresteringsorder” och att den traditionella immuniteten mot åtal som statschefer och regeringschefer har åtnjutit inte kan förlängas för den ryske diktatorn som alltså bör gripas och ställas inför rätta. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på de initiativ som tagits i och , och kan vi förvänta oss att ministern avser att initiera liknande initiativ i , EU-kretsen eller i andra internationella forum?
fr · H9111779 · 2022-06-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1779 Statsrådens beteenden på sociala medier av (SD) till Statsminister (S) På nationaldag lämnade undertecknad in en fråga (2021/22:1694) till statsminister som rörde vilka åtgärder hon avsåg att vidta i syfte att förhindra att hennes statsråd inte skulle fortsätta dela falsk och vilseledande information, vilket som bekant har varit ett vanligt förekommande fenomen från den sittande regeringens företrädare. Ironiskt nog kom den mer eller mindre icke-sägande återkopplingen från justitie- och inrikesminister , som kan anses vara en av de värsta förbrytarna avseende dåligt omdöme på sociala medier. Twitterministern menade att var och en bör vara vaksam på att otillbörlig informationspåverkan förekommer, vilket antyder att man från regeringens sida inte tycks bry sig det minsta om huruvida dess företrädare uppför sig klandervärt på sociala medier genom desinformation. Frågan om hur regeringsföreträdare agerar på sociala medier är fortfarande fullt relevant, och sorgligt nog är vi många som befarar att socialdemokratiska statsråd kommer att fortsätta bete sig illa under valrörelsen. En tydlig fingervisning över vilken nivå statsråden lägger sig på är när klimat- och miljöminister () delar en skärmdump på mikrobloggen Twitter med antydan att partiordförande är fascist. Detta genom att citera komikern , som i sin tur citerat (”Den bästa kritiken jag nånsin fått är att fascisterna hatar mig”). Det man kan fråga sig är i vilka västerländska demokratier, annat än , som det får passera närmast obemärkt förbi att ett statsråd kallar en partiledare för ett kristdemokratiskt oppositionsparti för fascist. Att ett sådant statsråd får fortsätta är närmast obegripligt, än värre är att regeringschefen inte ens kommenterat detta. Statsminister önskas därför svara på följande fråga: Var menar statsministern att gränsen går för vad statsministerns statsråd får säga om politiska motståndare på sociala medier, och avser statsministern vidta några åtgärder mot bakgrund av vad som framförs ovan?
fr · H9111780 · 2022-06-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1780 Byggnation av små kärnkraftsreaktorer av (SD) till Statsrådet (S) har meddelat att man avser att starta en förstudie om att bygga två små modulära reaktorer, så kallade SMR, vid . Detta är möjligt till följd av att två gamla reaktorer lagts ned där, vilket innebär att byggnationen av de två nya inte kräver lika många nya tillstånd. Företaget är också med i ett projekt i som försöker utveckla sådana här reaktorer, vilka ses som lovande för framtiden. Dessa kommer att ha en effekt på omkring och är ungefär tredjedel så stora som en traditionell kärnkraftsreaktor (med en effekt på ). Vi ser också hur energijätten har redogjort för sina ambitioner att tillsammans med forskningsbolaget bygga en småskalig experimentreaktor vid . Det är naturligtvis mycket välkommet och visar att tekniken påtagligt går framåt väldigt snabbt. Fossilfria samt stabila kraftslag behövs för att vårt samhälle ska klara sig . Vidare är det ett glädjande besked efter att man med regeringens goda minne sorgligt nog och utan anledning stängt fullt fungerande reaktorer, vilket orsakat chockhöjda elpriser (som i vardagligt tal kommit att kallas ”sossepriser”). Den kommande förstudien beräknas vara klar /24. Enligt personer inom branschen kan nya regler för kärnkraft därför möjliggöra att de två potentiella reaktorerna skulle kunna vara i produktion . Det bygger dock på att tillstånd och andra kringliggande faktorer flyter på utan problem. Kärnkraften står för av elproduktionen i och är en mycket viktig komponent i kampen för en positiv klimatomställning. När hade ett bättre och mer stabilt elsystem, som dessutom inte kostade i närheten av de hutlösa priser vi sett , stod kärnkraften för en betydligt större andel. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Avser statsrådet agera i syfte att snabba på samt underlätta etableringen av nya, små kärnkraftsreaktorer, och kan vi förvänta oss att statsrådet vidtar åtgärder i syfte att möjliggöra regelförenklingar som efterfrågas av branschen?
fr · H9111781 · 2022-06-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1781 Statsrådens relation till ledamöter av (SD) till Statsminister (S) partiordförande intervjuades av Kultur. I intervjun sade , på goda grunder, att är den värsta kulturupplevelse hon haft. Schyffert blev upprörd och svarade på Instagram med ett citat från om att ”den bästa kritiken jag nånsin fått är att fascisterna hatar mig”. Han hävdade därmed indirekt att partiledare skulle vara ”fascist”. Klimat- och miljöminister , som gjort sig känd på Twitter för piska upp stämningen mot sina meningsmotståndare genom olika hätska utfall, länkade till Schyfferts Instagrampostning på Twitter och skrev: ”Japp precis min take. ’#Den bästa kritik jag någonsin fått är att fascisterna hatar mig’” Statsminister är regeringschef och därmed ansvarig för regeringens relation till . Även om hon inte gillar alla partiledare så kommer en värdighet med rollerna. Man behandlar varandra artigt och vänligt även om man inte är vänner. Ansvaret, och etiketten, finns alltså sedan gammalt. Alla ledamöter, framför allt partiledare, är representanter för folket. Därmed har de en rätt till kollegial respekt. När ett statsråd menar att ett parti leds av en fascist är det något oerhört. Vi kan till döddagar diskutera definitionen av fascism men alla kan nog enas om att det inkluderar avskaffande av demokrati, av mänskliga rättigheter och införande av polisstat, liksom att man slår hårt mot oliktänkande, mot civilsamhället etcetera. Grunden för en parlamentarisk demokrati är ju att regeringen är ansvarig inför . Demokratin som ideologi bygger på att man möts med respekt och i samtal. Själva kittet i en demokrati är just respekten och att man möts. Statsministern måste förhålla sig till detta. Håller hon med sin minister om att partiledaren för är fascist? Har hon tagit en diskussion om lämpligheten i detta utfall med statsrådet ? Kommer hon att se till att Strandhäll och även andra statsråd skärper sig inför valet så debatten sansas? Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till statsminister : Avser statsministern att vidta några åtgärder med anledning av det som har skett och tillse att statsråden verkar i god relation till ledamöter?