ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111200 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1200 Reduktionsplikten av (S) till Statsrådet (S) För att främja användningen av biodrivmedel har regeringen från infört reduktionsplikt för bensin, diesel och senare även för flygfotogen. Reduktionsplikten är ett långsiktigt styrmedel och styr över till användning av mer klimatsmarta biodrivmedel. Syftet är nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikestransporter till 2030. Det är i grunden ett bra beslut som kommer att leda till minskade utsläpp och mindre beroende av fossila bränslen, något som är en i högsta grad aktuell fråga. Nackdelen för konsumenterna är att kostnaden per liter ökar eftersom biodrivmedel är dyrare än fossila bränslen. Tillsammans med markant ökade världsmarknadspriser har literpriset rusat upp, framför allt för diesel. har högsta dieselpriset i EU. har regeringen vidtagit och kommer att fortsätta vidta åtgärder för att lindra prisutvecklingen – men det kommer inte att räcka. Det är även bra att reseavdraget ses över, men bilen används till mer än jobbet. Det gäller speciellt i glesbygd där ofta goda kollektivtrafikmöjligheter saknas. Det blir en tankevurpa eftersom budskapet är att den som smutsar ned miljön ska betala mer. Men i detta fall blir utsläppen lägre från fordonen eftersom kostnadsökningen beror på att mer biodrivmedel används. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska kostanden för konsumenten i fråga om drivmedel?
fr · H9111201 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1201 Ställföreträdarregister av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) I en alltmer digitaliserad värld har vi några grupper som har svårt att ha tillgång till olika tjänster. Får du en förvaltare förlorar du din personliga rättshandlingsförmåga och kan inte längre skaffa dig ett bank-id även om din förvaltare godkänner detta. I praktiken innebär det att du inte kan logga in på för att till exempel boka en vaccinationstid. En förvaltare kan inte via sitt eget bank-id hjälpa den enskilde med att logga in på eftersom det inte går att hantera någon annan persons identitet via ens eget bank-id (om du inte är vårdnadshavare till ett barn ). Skälet till detta är att bank-id är en enskild värdehandling som enbart får användas av den som innehar den och inte kan överlåtas till exempelvis en god man eller förvaltare. Eftersom en god man eller förvaltare inte kan registrera sig i något register som hanteras nationellt, som just god man eller förvaltare för sin huvudman, kan personen därför inte använda sitt eget bank-id för att exempelvis logga in på 1177 eller . Den grupp som av olika anledningar är i behov av en god man eller förvaltare hamnar ännu mer utanför samhället genom att de inte har tillgång till samma tjänster som övriga medborgare och därav blir exkluderade. Detta blir särskilt problematiskt när man ser att en följd av den ökade digitaliseringen är att tillgången till exempelvis bankkontor blivit sämre, vilket vidare försvårar för huvudmän och deras förvaltare eller gode män. Det finns en väg för att alla ska kunna komma åt det digitaliserade samhället. har utformat ett system de kallar ”Mina ombud” för att förvaltare ska kunna hantera bank-id åt sin huvudman. Det som ställer till det för är att det inte finns något centralt ställföreträdarregister i landet. Ett sådant register har föreslagits i utredningen män och förvaltare – en översyn (SOU 2021:36) som kom och som har varit ute på remiss . Ett sådant register har flera olika användningsområden, och ett av dem skulle vara att underlätta för en god man eller förvaltare att hjälpa sina huvudmän att även sköta sina ärenden som kräver bank-id på exempelvis 1177. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: När planerar regeringen att återkomma med ett förslag om ställföreträdarregister som kan underlätta för personer med förvaltare att kunna använda olika digitaliserade tjänster?
fr · H9111203 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1203 Behovet av äldre på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) En hög ålder ökar risken att fastna i arbetslöshet, vilket även påpekat i rapporten 2021:6. Regeringen svarade då i sin skrivelse, skr. 2021/22:13, att man gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla ett statistiskt bedömningsstöd som ska ta hänsyn till ålder, vilket ska göra att Arbetsförmedlingen prioriterar dem som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen skrev att man ska följa detta arbete noggrant. visar statistik att arbetslösheten för personer med minst två års eftergymnasial utbildning är högst just i åldersspannet 60 till . Här är arbetslösheten högre. Och arbetslösheten ökar redan efter för alla grupper, och under pandemin drabbades 55–64-åringar extra hårt. Många som tidigare haft en stark förankring på arbetsmarknaden har haft svårt att komma tillbaka och framför allt att få ett nytt jobb. Vissa påstår att åldersdiskrimineringen på arbetsmarknaden börjar redan , och för dem som närmar sig 60 är det mycket svårt i vissa branscher att nå fram med en jobbansökan. När regeringen vill göra det lättare att gå i pension för personer inverkar detta tyvärr negativt på synen av äldre på arbetsmarknaden. Likaså att det ska bli lättare att vara sjukskriven – då man riskerar att tappa den kompetens som ändå många arbetsgivare frågar efter. Arbetsmarknaden är het och efterfrågan på kompetens är stor och all arbetskraft behövs. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Hur har ministern följt förslag, och vilka åtgärder har vidtagits för att få fler äldre att komma in i arbete och sedan stanna kvar i arbete?
fr · H9111204 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1204 En uppföljning av utländska forskares situation av (M) till Statsrådet (S) I en skriftlig fråga som jag ställde (2021/22:147) argumenterar jag om de svårigheter som utländska forskare möter med den nya utlänningslag som finns på plats , och på den kompetensflykt som kan bli följden. har den nya lagen varit i kraft i mer än . Sedan den infördes har jag förstått att har vidtagit vissa åtgärder, men vilka effekter detta har fått är viktigt att följa upp så att vi inte riskerar att avhända oss den kompetens som vi så väl behöver. Med hänvisning till det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att vidta en snar uppföljning av utlänningslagens effekter för utländska forskare som är verksamma vid svenska lärosäten eller forskningsinstitut?
fr · H9111205 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1205 Ryska överträdelser av (M) till Statsrådet (S) Utöver det akuta måste vi redan nu systematiskt verka för att långsiktigt säkerställa att de överträdelser och brott som begås av , och andra ryska företrädare i deras anfallskrig mot samlas in, analyseras och lagförs. Vid en grundläggande genomgång återfinns åtminstone fem fall som dokumenterats av människorättsorganisationer och därtill ytterligare fall som rapporterats i medier av det . Givet den knapphändiga information som finns tillgänglig finns det skäl att anta att de brott som begåtts är många fler. Vi kan också med säkerhet anta att många fler kommer att begås i närtid. Det är därför viktigt att i EU skyndsamt agerar för att den europeiska utrikestjänsten aktiveras för att kunna samla in information och noggrant analysera den. På så sätt kan informationen snabbt bidra till att ställa folkrättsförbrytarna inför rätta. Utöver de uppenbara brotten mot folkrätten bryter också mot ett stort antal ingångna avtal och överenskommelser. Även detta måste få konsekvenser, varför det är viktigt att till exempel den europeiska utrikestjänsten också ges ett uppdrag att skyndsamt undersöka detta. Det finns också en möjlighet att upprätta en internationell ad hoc-tribunal – flera historiska exempel på detta finns – för att kunna utreda och väcka åtal mot och ryska företrädare med anledning av anfallskriget och så kallade aggressionsbrott. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att EU:s utrikestjänst ges i uppdrag att inleda ett arbete med att systematisk samla in bevis på överträdelser i och med kriget som brott mot folkrätten, avtal och ingångna överenskommelser som och ryska företrädare gör sig skyldiga till med målet att få dessa dömda i till exempel en ad hoc-tribunal och/eller den ?
fr · H9111206 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1206 Ett ministerråd för transport av (KD) till Infrastrukturminister (S) är vi, förhoppningsvis, på väg ut ur en pandemi som på olika sätt drabbat oss hårt både i och övriga världen. Som ledamot i kan jag se att vårt arbete där har varit svårt, och våra relationer under pandemin har varit till dels mycket frostiga när vi i stället skulle behövt ett mycket tätt och bra samarbete. har det i nordiska sammanhang förts en diskussion om behovet av ett ministerråd även för infrastrukturfrågor. Detta är viktigt av flera skäl. För det första är ju goda kommunikationer i sig viktigt för välstånd och tillväxt. Dessutom är en bra utbyggd infrastruktur mellan våra länder en viktig i vårt viktiga utbyte av varor och tjänster. efter pandemin ser vi tydligt att vi måste börja sy ihop sår som skapats mellan våra nordiska länder under pandemin, och då handlar det om såväl symboliska som fysiska och handfasta åtgärder. En sådan åtgärd är att skapa goda förutsättningar för vår gränsöverskridande infrastruktur som behöver förbättras både när det gäller väg och järnväg. har varit helt enigt över alla partigränser, partigrupper, självstyrande områden och nationer om att vi behöver ett nordiskt ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor. Som gränsbo i har jag verkligen fått uppleva många av de haverier som uppstått i samarbetet mellan våra länder, eller snarare bristen på samarbete, när det behövts som mest. Vi ser nu hur vi verkligen är i behov av både upprustning av och utbyggnad av tågtrafiken mellan våra huvudstäder, där 2.55 är en viktig aktör. Här skulle ett ministerråd för transport kunna vara en viktig aktör för att tillse att dessa viktiga satsningar genomförs. Det är satsningar som är viktiga dels som ren symbolik, dels och inte minst för att förbättra kontakten och möjligheten till mobilitet mellan våra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilket är hindret som gör att inte hörsammat enhälliga beslut om att inrätta ett ministerråd för infrastruktur, och vad ska till för att regeringen ska ändra sin ståndpunkt?
fr · H9111207 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1207 Dnestrrepubliken och riskerna för av (SD) till Utrikesminister (S) Ända sedan och samt självständighet 1990–1991 har stöttat en liten utbrytarrepublik inne i det lilla . Under nuvarande anfallskrig från mot riskerar att dras in, och soldater liksom materiel från Dnestrrepubliken kan komma att bidra negativt mot både och säkerhet. Min fråga till utrikesminister är därför: Avser ministern och regeringen att agera för att stödja genom att internationellt verka för att och Dnestrrepubliken inte får blandas in i den pågående konflikten mellan Putins och ?
fr · H9111208 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1208 Svenskars säkerhet i av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt Svensk-Ryska Handelskammaren finns det en oro för trakasserier från när utländska företag bommar igen. Detta skulle kunna ske som en följd av kriget i och sanktionerna mot men även för att en del företag själva väljer att avveckla sin verksamhet i landet. Man vill helt enkelt inte fortsätta att vara kvar. Till bilden hör att luftrummen stängts, vilket gör det svårt att ta sig ut från . Det är nu viktigt att trygga säkerheten för svenskar verksamma i men också att säkerställa att svenskar som vill lämna landet kan göra det. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att säkra situationen för svensk personal i företag som är verksamma i ?
fr · H9111209 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1209 Hyresgästers och hyresvärdars krisberedskap av (SD) till Statsrådet (S) invasion av dominerar agendan, och mot bakgrund av det försvårade säkerhetsläget pågår beredskapsdebatten i . Behov av förbättrade krisberedskapsåtgärder för hyresgäster och hyresvärdar föreligger. Det finns en befogad oro, och mycket tyder på att planeringen för krisberedskap behöver stärkas hos bostadsbolag, hos hyresvärdar och i bostadsområden. Enligt ett teknikkonsultföretags rapport är mer rustning för krisberedskap av olika slag nödvändig. Många av de tillfrågade personerna ville rusta sig, men angav att de inte kände sig förberedda för en längre samhällskris, och det är tydligt att de inte klarar det på egen hand. Vidare framgick att utveckling i fastigheter, bostadsområden och stadsdelar bör omfatta mer än skyddsrum, bland annat extra beredskap för dricksvatten, alternativa värmekällor och odlingsbar mark för självhushållning. Fastighetsägare har ansvar för skyddsrum. Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har det inte byggts skyddsrumsplatser i , och många av de skyddsrum som finns behöver moderniseras. Kommunerna ansvarar för vattenförsörjning och räddningstjänst. kommuner och regioner (SKR) arbetar fram en tillsammans med MSB; detta som stöd till kommunerna. Allt ansvar bör inte ligga på kommunerna. Det råder ovisshet om vad som gäller inför kriser både hos hyresgäster och hyresvärdar. Dessutom finns behov av att planera i fastigheter och bostadsområden där fler aspekter än tas i beaktande inför tänkbara kriser. Det vore av värde att hyresvärdar involveras i planeringen för krisberedskap och även ges riktlinjer för vad som är viktigt att ta i beaktande och hur hyresgäster kan informeras. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att ta fram tydliga riktlinjer för krisberedskap och information som stöd till bostadsbolag, hyresvärdar och bostadsrättsföreningar samt ge dem större möjlighet att delta i kommunernas krisplanering?
fr · H9111210 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1210 Ojämlika elpriser av (C) till Statsrådet (S) Det är krig i , och den kris som följer påverkar oss alla. Det behöver finnas en stor förståelse för att kriget i kommer få negativa konsekvenser även i . Vi måste alla förstå att uppoffringar krävs i kris. Det finns dock ett område där konsekvenserna drabbar väldigt ensidigt i den svenska befolkningen, och det är de höga elpriserna. Det som är den stora frågan när det gäller elen är varför det bara är som ska ta konsekvenserna. Elpriset är i skrivande stund 15 gånger högre i än i . Det har såklart en väsentlig påverkan både på privatpersoner och på näringslivet. Med en kris som mycket väl kan bli långdragen är det extremt viktigt att regeringen agerar för att minska eller kompensera för prisskillnaderna. I slutändan påverkar de höga elpriserna självförsörjning när de områden i landet som producerar i stort sett all mat får kraftigt ökade kostnader med låg eller ingen lönsamhet till följd. Även det är en konsekvens som inte regeringen borde bortse ifrån. Ingen i skulle få för sig att förespråka att priserna på mat borde vara tio gånger högre i . Och på samma sätt anser vi som bor i att det inte är rimligt att elpriserna ska vara tio gånger högre hos oss. Temporära krisstöd till hela landet är inte ett svar på den permanenta ojämlikheten i elpriserna. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att säkerställa att skåningarna och resten av inte – än en gång – ensidigt får ta smällen för beroende av rysk gas?
fr · H9111211 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1211 Förutsättningarna för svensk livsmedelsproduktion av (SD) till Statsrådet (S) Med anledning av marknadseffekterna kopplat till oron i vår omvärld har både drivmedelspriserna och energipriserna rusat. Det har skett från en nivå som redan innan invasion av var bland de högsta i världen. är dagspriset på diesel runt per liter och på bensin per liter. Energipriset är i . På årsbasis har spotmarknadspriset för el stigit . Vi ser tydliga och olycksbådande signaler från allt fler svenska näringsgrenar, exempelvis åkerinäringen, producerande industri och livsmedelsindustrin. I det senare fallet antas från en av de största livsmedelskoncernerna tvåsiffriga procentuella höjningar av priset. varnar även egna experter om att jordbruket och därmed även livsmedelsproduktionen kommer att ta skada av den rådande situationen. () ser allvarligt på situationen och har tillsatt en strategisk krisgrupp som följer utvecklingen och analyserar vilken påverkan kriget i kan komma att få för svensk livsmedelsproduktion. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen vidtar åtgärder för att möta svensk livsmedelsproduktions kraftigt ökade kostnader, vilka ytterst kommer att drabba svenska medborgare i form av högre livsmedelspriser?
fr · H9111212 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1212 försörjning av metaller och i en orolig samtid av (SD) till Näringsminister (S) och är i ett starkt behov av importerade metaller och för att tillgodose industrins behov. Detta beror på en ökad efterfrågan som drivs av faktorer som ökad befolkning, förbättrad levnadsstandard och en omställning till nya tekniker med gröna förtecken. Till detta ska läggas tilltagande intressekonflikter kopplat till markanvändning och brukande av naturresurser. En del av de metaller och som importeras till har dessvärre sitt ursprung i länder där arbetsförhållanden, synen på mänskliga rättigheter och miljöhänsyn är tveksamma. Detta är en av anledningarna till att man från EU:s håll uttalat en ambition att öka självförsörjningsgraden av metaller och i de fall det är möjligt. I denna kontext och mot bakgrund av den ryska krigföringen mot bör det framhållas att , eller i alla fall fram till krigsutbrottet, levererar av det nickel som EU använder. är också en betydande exportör av metallen med sina av världsproduktionen. Dessa metaller ingår i produktion och utveckling av modern elektronik och batterier och även som legeringsmetall i stålframställning. Till detta kommer att är en producent av järn, titan och grafit. krig mot belyser vikten av att säkerställa en god resiliens i råvaruförsörjningen kopplat till metaller och som ett led i att skydda svenska och europeiska företag, arbetstillfällen och ekonomier. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: På vilka sätt avser ministern att verka för att stärka och självförsörjningsgrad av metaller och med förekomst i vår berggrund, och kommer detta arbete att intensifieras med anledning av det förändrade omvärldsläget?
fr · H9111213 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1213 Arbetsförmedlingens verktyg för att bekämpa bedrägerier av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Information har framkommit att Arbetsförmedlingen utnyttjas av kriminella som satt i system att lura till sig pengar. Ett svagt regelverk gör att samma personer återkommande, i olika skepnader och bolagskonstruktioner och trots grovt bedrägeri mot myndigheten, inte nekas stöd. flaggade myndigheten för den eskalerande brottsligheten och krävde ett ändrat regelverk för att komma till rätta med problematiken. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är: Tänker ministern ta några initiativ för att skynda på processen och ge Arbetsförmedlingen de verktyg som efterfrågas?
fr · H9111214 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1214 Uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl av (M) till Statsrådet (S) Efter att lämnade sitt betänkande (SOU 2020:54) gjorde Socialdemokraterna upp med och lade fram ett lagförslag om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter. Det var en bestämmelse som gick betydligt längre än den ventil som kommittén föreslagit. Den av regeringen föreslagna lagändringen trädde i kraft . statistik över antalet uppehållstillstånd som beviljats på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter (humanitära skäl) visar att antalet beviljade uppehållstillstånd stadigt gått ned –2020. vände denna utveckling och antalet beviljade uppehållstillstånd på nämnda grund gick upp igen. Merparten av tillstånden beviljades efter lagändringen . augusti beviljades exempelvis mer än sju gånger så många tillstånd på grund av humanitära skäl som . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att följa upp hur antalet beviljade uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl påverkas av lagändringen som infördes ?
fr · H9111215 · 2022-03-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1215 Arbetsförmedlingens uppdrag av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) En ny rapport som man kan ta del av larmar om att kommunerna får göra Arbetsförmedlingens jobb. Och så mycket som nio av tio kommuner tycker inte att Arbetsförmedlingen hjälper långtidsarbetslösa till jobb. Flera kommuner flaggar för stora problem, och flera kommuner tvingas nu skjutsa arbetslösa för att de ens ska kunna besöka en arbetsförmedling. Ett förfarande som även SKR riktar skarp kritik mot. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att hantera den kritik och problematik som kommunerna framställer gällande Arbetsförmedlingens uppdrag ?
fr · H9111216 · 2022-03-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1216 Uteslutning av ur av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt den internationella konststiftelsen riskerar miljontals konstverk och monument nu att förstöras på grund av invasion av . Vd:n för kulturfond säger att det pågår en fullständig plundring av museerna och en utplåning av teatrarna. menar att måste uteslutas ur alla internationella kulturorganisationer och att man hoppas att stöder deras proposition om att utesluta ur eftersom de förstör kulturarv. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att stödja förslaget om att utesluta ur , och om inte, varför?
fr · H9111218 · 2022-03-07 00:00:00 — Fråga 2021/22:1218 Svenska företags verksamheter i av (S) till Näringsminister (S) Vi borde göra det omöjligt för att använda våra teknologier i sitt krig mot den fria världen. Det angrepp som för sedan initierade mot var ett försök inte bara att förtrycka ett grannland utan även att sätta den egna världsbilden över en liberal demokrati som vill vara en del av . Därmed skickade en kraftfull signal till världen om att den sovjetiska epokens politiska intressesfär är tillbaka. När han krävde att Nato skulle dra sig tillbaka till de gränser som definierade organisationen , hävdade sin makt att bestämma över det före detta . Paradoxalt är att hotar västvärlden som landet i ekonomiska och teknologiska termer är fullständigt beroende av den. är en liten och svag ekonomi som är nästan helt beroende av försäljningen av råvaror. Med pengarna man får från försäljningen av naturgas och olja finansierar landet allt det behöver, från stridsflygplan till nya Iphones. Vi har implementerat sanktioner som i praktiken isolerat från internationella finansmarknader. Dessa åtgärder kommer att markant skära ned inkomst och begränsa kapaciteten att finansiera dess aggressiva krig inom och omvärlden. Vad vi glömmer är att all modern teknologi som använder är utvecklad i västvärlden. Ryska kraftverk och tåg tillhandahålls av . Ryska mobilnätverk utvecklades av och . Ryska flygplan tillverkas nästan uteslutande av och Airbus. Det är via vår teknologi och våra kommunikationskablar tv-kanalerna spyr ut sina vardagliga lögner och hat. Det enda sättet att stoppa nu är att koppla bort honom från hans armé och den ekonomi som underhåller den. Mobiltelefoner borde inte ringa. Tåg borde inte kunna föra krigsmateriel till . Tv-propaganda borde inte kunna sprida lögner och hat bland ryssar. kan vi agera genom att koppla bort från västerländska mjukvaror och tekniskt stöd så länge landet fortsätter invasionen av . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ställer sig ministern till att föra samtal med svenska företag, exempelvis , för att diskutera hur de ytterligare kan begränsa sin verksamhet i ?