ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912858 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:858 av i (M) Förslaget till ny renskötsellag har frågat mig när jag räknar med att fatta beslut om kompletteringar i direktiven som är utformade i enlighet med beslut från en majoritet i . tillkännagav för regeringen (bet. 2020/21:MJU22 punkt 20, rskr. 2020/21:410) att komplettera kommittédirektiven för utredningen om en ny renskötsellagstiftning. Tillkännagivandet bereds inom . beslutade regeringen om kommittédirektiv för en ny renskötsellagstiftning. Renskötsellagstiftningen reglerar förutsättningarna för rennäringen som i enligt grundlagen är en för samerna exklusiv näring. Regeringen är väl medveten om att det är komplexa frågor med svåra avvägningar och att kommitténs förslag får stor betydelse för många människor. Därför föregicks regeringens beslut av en omfattande och bred förankringsprocess. Dessutom bistås den parlamentariska kommittén av 10 sakkunniga och 26 experter, däribland företrädare för organisationer som samlar jägare, fiskare och skogliga intressen. Härutöver har sekretariatet redan genomfört ett stort antal möten med aktörer som kommer att beröras av kommitténs förslag. Av direktiven framgår bl.a. att förslagens konsekvenser för äganderätt och andra nyttjanderätter till mark samt för andra näringars bedrivande ska analyseras och beskrivas, samt vad sådana konsekvenser kan få för följdverkningar för samhällsutvecklingen i övrigt. Kommittén ska då ta hänsyn till de mål som har ställts upp av för dessa näringars bedrivande. Kommittén ska vidare beakta näringslivets konkurrenskraft. Vid utformandet av förslag till ny reglering som kan påverka andra näringar bör kommittén så långt som möjligt förvissa sig om att investeringsklimatet och möjligheter till regional utveckling, internationell konkurrenskraft och tillväxt inte försämras.
frs · H912859 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:859 av (M) Besöksnäringens överlevnadschanser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att föra en bättre dialog med besöksnäringen i syfte att ge dessa företagare bättre framförhållning vid framtida kriser. För stora delar av samhället har covid-19-pandemin inneburit omfattande svårigheter och utmaningar. Många branscher, företag och arbetstagare har drabbats ekonomiskt till följd av pandemin och de restriktioner som behövt vidtas. Den här pandemins oförutsägbarhet har gjort framförhållning extra utmanande för alla parter. För att öka besöksnäringens och andra aktörers möjlighet till framförhållning presenterade regeringen en plan för avveckling av restriktioner och senare även en plan för återinförande av restriktioner. Jag bedömer att min, min företrädares och övriga statsråds dialog med representanter för besöksnäringens olika delar är god. Jag och mina medarbetare har regelbundna kontakter med besöksnäringen. Det är värdefullt för att förstå olika verksamheters villkor och därmed kunna bidra till att utforma både stöd och restriktioner på ett ändamålsenligt sätt. Besöksnäringen har drabbats hårt av denna pandemi. För att stötta under krisen har regeringen beslutat om ekonomiska stöd, anstånd med skatteinbetalningar och korttidspermitteringar. Regeringen har också presenterat en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Med strategin visar regeringen på ett långsiktigt önskat läge för framtidens turism och besöksnäring. Jag kan försäkra att det är angeläget att lyssna till branschorganisationer, myndigheter, civilsamhället och näringslivet men även att löpande informera om arbetet i regeringen. Dialog och samverkan är ett ömsesidigt intresse för att ge företagare god framförhållning såväl i kris som annars.
frs · H912860 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:825 av (M) Andelen kvinnliga företagare i , fråga 2021/22:860 av (M) Kvinnors företagande, fråga 2021/22:871 av (M) Kvinnligt företagande i och fråga 2021/22:886 av (M) Kvinnligt företagande har frågat arbetsmarknads- och jämställdhetsminister vilka åtgärder ministern avser att vidta för att öka andelen kvinnliga företagare. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att underlätta kvinnors företagande. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andel av kvinnliga företagare. har frågat mig och jag avser vidta några åtgärder för att fler kvinnor ska starta och driva företag. Då frågorna är lika varandra och adresserar samma ämne besvarar jag dessa gemensamt. Kvinnors möjligheter att vara företagare, att utöva entreprenörskap på likvärdiga, jämställda villkor och jämställdhet i näringslivet är självklara komponenter för en feministisk regering. Det är även viktiga beståndsdelar för att uppnå delmålet om ekonomisk jämställdhet. Ekonomisk jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Det ekonomiska jämställdhetsmålet syftar därför till att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar när det gäller tillgång till arbete och lika villkor i fråga om anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag. De fyra frågeställarna hänvisar direkt eller indirekt till en undersökning genomförd av , vilken hävdar att vart femte företag med anställda i drivs av en kvinna. För att följa företagandets könsfördelning använder bland annat uppgifter om kvinnor och män som operativa företagsledare. I budgetpropositionen 2022 redovisas att av företagen drivs av kvinnor. –2019 har vi endast sett en måttlig ökning av andelen kvinnor som operativa företagsledare, från till . Antalet kvinnor som operativa företagsledare räknat i personer ökade från 149 000 till 155 000. Den svaga utvecklingen av andelen kvinnor som företagare är inte unik för då liknande utveckling återfinns i många jämförbara länder. Takten är inte tillräcklig och vi är inte nöjda. Främjandet av kvinnors företagande är integrerat i hela näringspolitiken, vilket bland annat avspeglas i regeringens utvecklingsprogram för Jämställdhetsintegrering i Myndigheter (JiM). Exempelvis har Verket för innovationssystem () ett jämställdhetsperspektiv integrerat i myndighetens verksamhet och främjar jämställdhet vid fördelning av medel för forskning och innovation. Vidare ska exempelvis AB:s () verksamhet bidra till ett jämställt företagande. Detta arbete genomförs kontinuerligt. Nyföretagande och jämställda förutsättningar för företagandet är viktigt för näringsliv, för att stärka den svenska konkurrenskraften och bryta segregationen. Kvinnors företagande är därför en strategiskt viktig tillväxtfråga för regeringen. Ökad jämställdhet stärker näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet.
frs · H912861 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:861 av (C) Äldreomsorgslyftet har frågat mig vad jag avser att göra så att statsstöd som kommer kommunerna till del blir mer användbart till det som är tänkt. Som huvudmän för äldreomsorgen liksom för hälso- och sjukvården är kommuner och regioner ansvariga för bemanning, kompetens och arbetsförhållanden. Staten stödjer kommuner och regionerna genom att verka för att de har goda förutsättningar att genomföra sina uppdrag. Äldreomsorgslyftet presenterades av regeringen och innebär att staten finansierar kostnaden för den tid en anställd inom äldreomsorgen är frånvarande på grund av studier inom berättigade utbildningar enligt anvisningar. Kommunerna rekvirerar medel enligt en fördelningsnyckel som beslutas . Varje kommun får därmed en ny möjlighet att rekvirera medel så länge satsningen pågår. Satsningen stärker förutsättningarna att verksamheterna bemannas med utbildad personal och attraherar förhoppningsvis fler att söka sig till dessa yrken. Kompetenssatsningen bedöms även bidra till att underlätta reformen skyddad yrkestitel för undersköterskor som planeras träda i kraft . Regeringen avsatte ca för att säkerställa att alla kommuner som skapade utbildningsplatser och lät sin personal studera på arbetstid skulle få full kostnadstäckning. Regeringen beräknar att Äldreomsorgslyftet sammanlagt kommer att ha omfattat –2023. Det finns inget som hindrar kommunerna att använda egna medel, eller medlen från regeringens både generella och riktade statsbidrag, såsom t.ex. Äldreomsorgslyftet, till personalens kompetensutveckling. Bara det generella statsbidraget till kommunerna har höjts permanent med och utöver detta har stora ekonomiska stöd tillförts sektorn för att ge goda ekonomiska förutsättningar trots de enorma påfrestningar som pandemin inneburit.
frs · H912862 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:862 av (V) Kapitaltillskottet till har frågat infrastrukturminister om regeringen avser att överklaga beslut och hur regeringen avser att ytterligare agera för att säkra () långsiktiga finansiella stabilitet och överflytten av gods från väg till järnväg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är det uteblivna kapitaltillskottet till . bemyndigade regeringen att besluta om ett kapitaltillskott på högst 1 till (prop. 2020/21:1 utg. omr. 24, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Efter underhandskontakter med gjordes bedömningen att ett sådant kapitaltillskott till bolaget inte var en framkomlig väg. Regeringen har därför inte beslutat om kapitaltillskott i enlighet med bemyndigande. Regeringen undersöker förutsättningarna för att ytterligare öka attraktiviteten för godstransporter på järnväg. Godsoperatörerna behöver långsiktiga förutsättningar att göra de investeringar som krävs för att öka attraktiviteten för godstransporter på järnväg. Detta skapar goda förutsättningar för en ökad efterfrågan på järnvägstransporter.
frs · H912863 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:863 av (SD) Nato-option har mot bakgrund av det rådande säkerhetsläget frågat försvarsministern vilka nackdelar denne ser med en uttalad Nato-option ur signalpolitisk synvinkel, och vilka skäl ministern har för att inte följa vilja i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I mitt svar på interpellation 2021/22:109 av , redogjorde jag för regeringens hållning i frågor rörande en så kallad Nato-option. Regeringens hållning ligger fast.
frs · H912864 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:864 av (SD) Politiskt ansvar vid bostadspolitiska reformförslag har frågat mig på vilka omständigheter och fakta jag har baserat mitt ställningstagande att en politisk hantering av amorteringskraven inte är möjlig. Den övergripande bestämmelsen om amorteringskravet finns i lag. Avsikten är att den mer detaljerade regleringen av amorteringskravet ska ske i föreskrifter på lägre nivå än lag. har därför i lagen bemyndigat regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om amorteringskravet. Med stöd av bemyndigande har regeringen, i sin tur, i förordning bemyndigat att, efter regeringens godkännande, meddela föreskrifter om amorteringskravet. har därefter beslutat föreskrifter om detta. Förutsättningarna för att ändra amorteringskravet får ses mot den beskrivna bakgrunden.
frs · H912866 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:866 av (SD) Utebliven diplomatisk bojkott av i har frågat mig vilka fördelar jag ser med att inte genomföra en diplomatisk bojkott av , och vilka initiativ jag är beredd att ta mot bakgrund av situationen för mänskliga rättigheter i och de signaler som en utebliven bojkott riskerar att sända till de minoriteter som är drabbade i landet. Idrottsministern har tidigare framhållit att de inte främst handlar om politik eller politiskt deltagande utan är en hyllning till idrotten. Pandemin pågår fortfarande och påverkar oss alla. Ingen medlem av den kommer att närvara vid i . Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i . Att folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna upprätthålls berör hela det internationella samfundet. Därför har och EU vid flertalet tillfällen tagit upp situationen för de mänskliga rättigheterna i i internationella sammanhang såsom i för mänskliga rättigheter. Regeringen kommer fortsätta att lyfta dessa frågor både i dialogen med företrädare för och i internationella sammanhang.
frs · H912867 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:867 av (L) Hbtq-personers rättigheter i har frågat mig vad jag och regeringen gör och har gjort för att protestera mot den turkiska regeringens agerande gentemot hbtqi-personer, samt vad regeringen gör för att säkra hbtqi-personers rättigheter i . Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i avseende respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta inkluderar situationen för hbtqi-personer. De utsätts regelbundet för diskriminering och ledande politiska företrädare uttrycker ofta missaktning mot hbtqi-personer. I den senaste universella periodiska granskningen av vid för mänskliga rättigheter gav rekommendationen att bör anta en diskrimineringslagstiftning som omfattar sexuell läggning och könsidentitet som diskrimineringsgrunder. Vi framför också dessa budskap direkt till turkiska företrädare och agerar lokalt genom bland annat rättegångsbevakning av domstolsprocesser mot hbtqi-personer i . Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller respekten för mänskliga rättigheter i i svaren på fråga 2020/21:2433 och fråga 2020/21:1766 av , fråga 2020/21:2343 av , fråga 2020/21:3223 av Amineh Kakabaveh, interpellation 2021/22:124 av Amineh Kakabaveh samt interpellation 2021/22:181 av .
frs · H912868 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:868 av (L) Förbud mot omvandlingsterapi har frågat mig om jag och regeringen är beredda att göra omvandlingsterapi till ett lagbrott. Jag har tidigare besvarat ett antal riksdagsfrågor i ämnet, senast fråga 2021/22:665 av (L), och varit tydlig med att ingen ska tvingas att genomgå omvändelseterapi. Det är brottsligt och kan bestraffas t.ex. som olaga tvång. Omvändelseterapi får inte heller förekomma inom hälso- och sjukvården. All behandling ska utgå från ett medicinskt behov. Eftersom t.ex. homosexualitet inte är en sjukdom är det varken något som ska eller får behandlas inom vården. gav regeringen för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att kartlägga och sammanställa kunskap om s.k. omvändelseterapi riktad mot unga hbtq-personer. Detta är inte en fråga som ingår i januariavtalet utan ett initiativ som regeringen har tagit. MUCF ska slutredovisa sitt uppdrag . När regeringen fått in ett ordentligt underlag kan vi överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · H912869 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:869 av (L) Utredning av förbud mot kusinäktenskap har frågat mig om jag och regeringen är beredda att tillsätta en utredning om förbud mot kusinäktenskap. Det finns inget hinder enligt svensk lag mot att ingå äktenskap med en kusin. Däremot är det en självklarhet att ingen ska tvingas att gifta sig mot sin vilja. Vi har en sträng reglering kring tvångsäktenskap i . Det är ett brott att tvinga någon att gifta sig. Det är också straffbart att vilseleda någon att resa utomlands i syfte att tvinga honom eller henne att ingå äktenskap. Och om det är sannolikt att ett äktenskap har ingåtts enligt utländsk lag under tvång, erkänns äktenskapet som regel inte i . Reglerna kan givetvis bli aktuella att tillämpa vid ett kusinäktenskap som innefattar tvång. Personer som är släkt med varandra i rätt upp- eller nedstigande led, till exempel mor och son, eller helsyskon får aldrig gifta sig med varandra i . utvidgades förbudet mot erkännande av utländska äktenskap mellan nära släktingar. Förbudet gäller numera även om ingen av parterna hade någon anknytning till när de gifte sig. Äktenskap mellan kusiner har varit tillåtet i och de flesta andra europeiska länder . Det finns inte några planer på att se över regelverket kring kusinäktenskap. Regeringen har tagit initiativ till en lång rad lagstiftningsåtgärder mot tvångsäktenskap, barnäktenskap och annat hedersrelaterat våld och förtryck. Det har införts ett särskilt barnäktenskapsbrott och en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det har också införts regler om utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands och giftas bort. Vidare beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag om att införa ett särskilt brott för hedersförtryck. För att lagstiftningen mot hedersrelaterat våld och förtryck ska kunna tillämpas effektivt behövs en välfungerande samverkan mellan berörda aktörer. Det är också angeläget att myndigheternas kunskaper förstärks för att förbättra det förebyggande och brottsbekämpande arbetet och stödet till dem som utsätts. Bland de många åtgärder som har vidtagits på området kan det nämnas att regeringen har beslutat om en särskild satsning för att öka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck – avsätts för detta ändamål –2023. Dessutom innebär regeringens generella arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor en långsiktig och omfattande satsning för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. För det arbetet avsätts –2023. Regeringens arbete för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck kommer att fortsätta på bred front.
frs · H912870 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:870 av (L) Utländsk finansiering av verksamheter i har frågat mig om jag och regeringen är beredda att utreda lagstiftning för att hindra ickedemokratiska stater att finansiera verksamheter i . Att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism är en prioriterad fråga för regeringen. En självklar del av det arbetet är att motverka att antidemokratiska verksamheter får pengar, oavsett varifrån pengarna kommer. Problemet som beskriver är globalt. Regeringen arbetar därför aktivt med frågan på EU-nivå. , i anslutning till terrordåden i , gjorde ett gemensamt uttalande tillsammans med , , och . I uttalandet nämns behovet av åtgärder på EU-nivå för att begränsa icke-transparent utländsk finansiering av civila och religiösa organisationer i medlemsstaterna. Detta är också något som betonas i EU-inrikesministrarnas gemensamma uttalande om terrorism . lade fram sin breda agenda rörande terrorismbekämpning och aviserade att man på nytt kommer att bedöma hoten och sårbarheterna med anknytning till utländsk finansiering av terrorism samt insamling och överföring av medel genom icke vinstdrivande organisationer. Regeringen stödjer detta arbete och arbetet med att ta fram en gemensam EU-modell för att förhindra riskerna för att finansiering från tredje länder används för radikaliserande ändamål. I samband med ett möte med för rättsliga och inrikesfrågor diskuterade jag ytterligare åtgärder för att förebygga och bekämpa extremism. Jag lyfte då frågan om att vi måste få stopp på utländsk finansiering av radikala islamistiska grupper i EU. Regeringen anser att det är viktigt att förhindra finansiering av antidemokratisk verksamhet oavsett varifrån pengarna kommer. Säkerhetspolisen har lyft fram att det finns behov av ett som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar, t.ex. vid ansökningar om statsbidrag. Regeringen har därför låtit utreda frågan. Betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99) ska nu remitteras. För det fall vissa finansiella flöden skulle betraktas som finansiering av terrorism blir särskilda regelverk tillämpliga. Regeringen har inom detta område vidtagit ett stort antal åtgärder . Utredningen om stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har också i sitt betänkande Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42) lagt fram förslag som ska göra det lättare för bl.a. , Säkerhetspolisen och banker att utbyta information om penningtvätt och finansiering av terrorism. Frågan bereds i . Arbetet med att bekämpa alla aspekter av våldsbejakande extremism är högt prioriterat för regeringen och jag kommer naturligtvis att fortsätta mitt engagemang i frågan.
frs · H912871 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:825 av (M) Andelen kvinnliga företagare i , fråga 2021/22:860 av (M) Kvinnors företagande, fråga 2021/22:871 av (M) Kvinnligt företagande i och fråga 2021/22:886 av (M) Kvinnligt företagande har frågat arbetsmarknads- och jämställdhetsminister vilka åtgärder ministern avser att vidta för att öka andelen kvinnliga företagare. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att underlätta kvinnors företagande. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andel av kvinnliga företagare. har frågat mig och jag avser vidta några åtgärder för att fler kvinnor ska starta och driva företag. Då frågorna är lika varandra och adresserar samma ämne besvarar jag dessa gemensamt. Kvinnors möjligheter att vara företagare, att utöva entreprenörskap på likvärdiga, jämställda villkor och jämställdhet i näringslivet är självklara komponenter för en feministisk regering. Det är även viktiga beståndsdelar för att uppnå delmålet om ekonomisk jämställdhet. Ekonomisk jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Det ekonomiska jämställdhetsmålet syftar därför till att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar när det gäller tillgång till arbete och lika villkor i fråga om anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag. De fyra frågeställarna hänvisar direkt eller indirekt till en undersökning genomförd av , vilken hävdar att vart femte företag med anställda i drivs av en kvinna. För att följa företagandets könsfördelning använder bland annat uppgifter om kvinnor och män som operativa företagsledare. I budgetpropositionen 2022 redovisas att av företagen drivs av kvinnor. –2019 har vi endast sett en måttlig ökning av andelen kvinnor som operativa företagsledare, från till . Antalet kvinnor som operativa företagsledare räknat i personer ökade från 149 000 till 155 000. Den svaga utvecklingen av andelen kvinnor som företagare är inte unik för då liknande utveckling återfinns i många jämförbara länder. Takten är inte tillräcklig och vi är inte nöjda. Främjandet av kvinnors företagande är integrerat i hela näringspolitiken, vilket bland annat avspeglas i regeringens utvecklingsprogram för Jämställdhetsintegrering i Myndigheter (JiM). Exempelvis har Verket för innovationssystem () ett jämställdhetsperspektiv integrerat i myndighetens verksamhet och främjar jämställdhet vid fördelning av medel för forskning och innovation. Vidare ska exempelvis AB:s () verksamhet bidra till ett jämställt företagande. Detta arbete genomförs kontinuerligt. Nyföretagande och jämställda förutsättningar för företagandet är viktigt för näringsliv, för att stärka den svenska konkurrenskraften och bryta segregationen. Kvinnors företagande är därför en strategiskt viktig tillväxtfråga för regeringen. Ökad jämställdhet stärker näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet.