ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111273 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1273 Bistånd till av (SD) till Statsrådet (S) röstade, med hela 141 röster för och endast fem emot (35 avstod), om en resolution i syfte att fördöma attacken mot . I denna uppmanades också att dra tillbaka sina trupper från landet. Det generella motståndet mot pågående brott är med andra ord omfattande, varför det således också bör finnas stöd att ytterligare öka pressen på landet som klart och tydligt brutit mot förbud mot angreppskrig. Internationellt bistånd kan som bekant användas på flera sätt i syfte att nå positiva resultat. slussas ut från i form av olika biståndsutbetalningar varav likt får . Mot bakgrund av den ryska invasionen av med efterföljande krigsbrott och olika former av kränkningar finns det skäl att se över de utbetalningar som går till , alternativt länder som accepterat eller rent av bistått i denna invasion. Mot bakgrund av vad som anförts ovan önskas statsrådet svara på följande fråga: Avser statsrådet att se över biståndsutbetalningar till länder som bistått, stöttat eller har ingått i invasion av , eller ser hon några möjligheter att använda biståndet för att sätta press på länder som bryter mot ?
fr · H9111274 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1274 Barn som flyr kriget i av (V) till Statsrådet (S) Barn är särskilt utsatta i krig och konflikt. har över 3 miljoner människor flytt kriget i . Omkring hälften av dem är barn. Runt 100000 ukrainska barn bor på barnhem eller andra liknande institutioner. attackerades ett hem för föräldralösa barn i staden . En sjuårig flicka dog i anfallet. Redan nu är situationen på många barnhem och institutioner svår. Det saknas bland annat mat, mediciner, el och ibland även vatten. I takt med att kriget intensifieras kommer sannolikt vården och omsorgen om barnen att försämras ännu mer. och varnar nu för att barn på flykt kan fara illa, bland annat genom att bli offer för trafficking och sexuellt våld, att skiljas från sina föräldrar eller lämnas kvar på barnhem och liknande institutioner. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att förhindra att barn på flykt blir offer för trafficking och sexuellt våld eller far illa på andra sätt?
fr · H9111275 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1275 Arbetsförmedlingens roll vid krigshot av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Med anledning av det rådande säkerhetsläget i har tvingats att granska den egna beredskapen i det fall det skulle bli ett krigshot mot . Alla i som är 16–har enligt den så kallade totalförsvarsplikten skyldighet att hjälpa till om det skulle bli ett krigshot mot . De som inte har gjort värn- eller civilplikt ska Arbetsförmedlingen matcha mot lämpliga uppgifter. Arbetsförmedlingen har alltså uppdraget att säkra personalförsörjningen inom den allmänna tjänsteplikten som är en del av totalförsvaret. Arbetsförmedlingen har själva flaggat för otydligheter och svårigheter att utföra detta uppdrag. Min fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister är därför: Hur säkerställer ministern att de uppgifter som åligger Arbetsförmedlingen inom ramen för totalförsvaret kan fungera effektivt i händelse av att de behöver utföras?
fr · H9111276 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1276 Stärkt gränskontroll vid inre gräns av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det växande skuggsamhället visar att tappat kontrollen över vilka människor som befinner sig i . Det gör det extra viktigt att regeringen gör sitt yttersta för att säkerställa en fungerande gränsbevakning och kontroll av vilka som reser in i . Till följd av kriget i söker sig allt fler människor till . Risken är stor att situationen utnyttjas av personer som inte har rätt att resa in i . I värsta fall kan det handla om att personer som utgör säkerhetshot försöker resa in i . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka upp gränskontrollen vid inre gräns?
fr · H9111277 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1277 Identitetskontroll av personer som söker skydd med stöd av masskyddsdirektivet av (M) till Statsrådet (S) Till följd av kriget i söker sig allt fler människor till . Risken är stor att situationen utnyttjas av personer som inte har rätt att resa in i . I värsta fall kan det handla om att personer som utgör säkerhetshot försöker resa in i . ska utan individuell prövning fatta beslut om tillfälligt uppehålls- och arbetstillstånd i de fall personer söker skydd med stöd av massflyktsdirektivet. Detta ställer särskilt höga krav på identitetskontroll, liksom att undantag från kravet på arbetstillstånd inte beviljas lättvindigt innan myndigheten fattar ett slutligt beslut i fråga om rätten till uppehålls- och arbetstillstånd. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att gör grundliga identitetskontroller av de personer som söker skydd med stöd av massflyktsdirektivet?
fr · H9111278 · 2022-03-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1278 Rysk finansiering av klimat- och miljörörelsen av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Den franske statsvetaren säger i en intervju med nyhetskanalen att den statliga ryska gasjätten kan ha finansierat miljörörelser som vill lägga ned kärnkraften i . I en tweet skriver : Vi hittade Gazpromfinansiering i synnerhet i miljöorganisationer som levererat material till ministrar i vissa europeiska länder som och som sedan inledde ett slags motreaktion genom att försvara utfasningen av # kärnkraft. Enligt Reynié vet man att ansträngt sig och till och med skrutit med att i och kunna finansiera rörelser som verkar samhällssplittrande. Om det är så att den ryska regimen direkt eller indirekt genom ekonomiska eller andra incitament bidragit till att europeisk kärnkraft mött en förtida nedstängning delvis på grund av rysk inblandning i opinionsbildning så måste det klarläggas och redas ut. Av denna anledning vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer regeringen att ta initiativ till att utreda om ryska intressen finansierat eller understött organisationer eller påverkansåtgärder på klimat- och miljöområdet i , och om inte, varför?
fr · H9111279 · 2022-03-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1279 Marknadsföring av krediter av (SD) till Statsrådet (S) Överskuldsättningen ökar i takt med konsumtionslånen. Att handla på kredit inverkar till att hamna i en skuldfälla för många. Reklam för krediter upplevs ofta som påträngande och aggressiv. En undersökning från visar att av svenskarna är relativt eller mycket negativt inställda till reklam för konsumtionslån. Organisationen har tagit upp att det inte är ovanligt att det förekommer 20 annonser för krediter i sociala medier. En mamma uppger att hennes dotter var när reklam för lån utan säkerhet började fylla barnets mejlkorg. Det är alarmerande och ansvarslöst. Enligt reglerna ska reklam och marknadsföring för krediter vara måttfull, och det är olagligt med direktreklam till barn. Flera domar i har slagit fast att krediter inte får framställas som enkla och utan påverkan på privatekonomin. Marknadsföring av krediter ska också vara saklig och balanserad och får inte särskilt framhålla möjligheten att få en snabb kredit. Trots reglerna är det tydligt att skärpningar och mer tillsyn behövs. Den reklam som förekommer upplevs av många som påträngande, och den förekommer alltför frekvent. har i vårt åtgärdsprogram mot överskuldsättning föreslagit att ytterligare skärpa regleringen så att det krav som gäller för marknadsföring av alkohol, särskilt måttfullhet, även ska gälla för reklam för krediter. Vi har också uppmanat regeringen att lägga fram förslag till åtgärder för kontroller av och sanktioner mot de företag som bryter mot lagen gällande direktriktad reklam till barn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att ytterligare begränsa marknadsföringen av krediter samt kontrollera att gällande lagstiftning efterlevs?
fr · H9111280 · 2022-03-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1280 prissättning och arbetsmiljöarbete av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) granskade prissättning för städning i en livsmedelsbutik. Man konstaterade att priset inte var marknadsmässigt då det låg på under rådande marknadspris, och städuppdraget avslutades. framkommer ny kritik från enskilda företagare som menar att det statliga företaget dumpar priser och inte sköter sitt uppdrag så som avsetts. är största städföretag, och det är inte rimligt om man konkurrerar på ett orätt sätt. Det har framförts att man vinner upphandlingar fast man inte har tillräckligt med personal och använder sig av underkonsulter till ett högre pris. har även fått kritik för brister i arbetsmiljöarbetet, vilket skyddsombud kommenterat. Kritik från konkurrenter som förlorat upphandlingar har varit hård. Regeringen uppmanades av att göra en översyn av uppdrag. kom ännu ett tillkännagivande. I vår drar igång en granskning. Detta är allvarlig kritik, och jag vill med anledning av detta fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vad avser ministern att göra för att ska vara ett bolag som håller sig till regelverk och sund konkurrens?
fr · H9111281 · 2022-03-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1281 Väntetider för pass av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det rapporteras återkommande i medier om att väntetiderna för att beställa ett pass hos polisen är långa. rapporteras det att tider bokas upp i syfte att säljas på vad man skulle kunna kalla en andrahandsmarknad. I ett inslag i P4 menar en företrädare för polisen att försäljningen av tider troligen inte är olaglig. I samma inslag intervjuas en medborgare som tagit del av ett erbjudande i en lokal Facebookgrupp för arabisktalande, där tider till passexpeditioner över så gott som hela landet fanns tillgängliga med kort varsel. Även om rättsläget, enligt uppgifterna från polisen i medier, är oklart så är konsekvenserna av att personer bokar upp tider på passexpeditionerna i syfte att sälja dessa vidare stötande på många sätt. Människors möjligheter att skaffa ett pass försenas kraftigt. Den som blir tvungen att skaffa sig ett provisoriskt pass, om behov av ett sådant uppstår med anledning av långa väntetider, behöver dessutom betala mer än det dubbla i avgift jämfört med avgiften för ett vanligt pass. Utöver detta så försvårar det polisens planering och arbete. För det tredje så tjänar ett antal personer pengar genom att sabotera för polisens verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att korta väntetiderna för pass och för att säkerställa att systemet inte utnyttjas?
fr · H9111282 · 2022-03-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1282 En blockad mot ryska fartyg av (KD) till Infrastrukturminister (S) har gått till angrepp mot , vilket är ett brott mot ingångna internationella avtal. har efter de första dagarnas stora förluster på slagfältet börjat terrorbomba civila. Detta är inte första gången som agerar på detta sätt. Man gjorde likadant i , och . måste göra mer för att stoppa det ryska övergreppet gentemot . Ett sätt att öka trycket gentemot är att man inför en bojkott gentemot ryska fartyg. Här följer ett utdrag ur : ”vill att regeringen stänger svenska hamnar för fartyg som är ryska eller har koppling till . – Våra medlemmar vill inte lasta och lossa båtar som går på . Och vi ser att fler fartyg är inplanerade , säger , vice ordförande .” krav avser ”fartyg på väg till eller från , fartyg som ägs eller kontrolleras av personer knutna till , fartyg som ägs eller kontrolleras av personer som kan anses agera på uppdrag av ovanstående, ryskflaggade fartyg, fartyg som är registrerade i ”. Även om jag personligen ytterst sällan håller med , så har de rätt i att en blockad mot ryska fartyg kommer att försvåra möjligheter att finansiera sitt krig i . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är regeringen beredd att arbeta för en blockad mot ryska fartyg i svenska och europeiska hamnar?
fr · H9111283 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1283 Tillsyn av det statliga finmaskiga vägnätet på landsbygden av (C) till Infrastrukturminister (S) I avlånga land finns det mycket väg. Vägklassning 5 och 6 är det statliga finmaskiga vägnät som i stora delar finns på landsbygden och där underhållet på sina håll är väldigt eftersatt. Det finmaskiga statliga eller enskilda, i vägsamfällighets förvaltade, vägnätet på landsbygden är där mer än en miljon människor påbörjar sin resa. Det kan vara till arbetet, till studierna eller till kulturupplevelsen. När en enskild väg och vägsamfällighet ska få stöd från staten genomförs en kontroll av vägen för att man ska se att vägen uppfyller krav och håller standard så att pengar ska kunna betalas ut. Det finns en stor underhållsskuld för det finmaskiga statliga vägnätet på landsbygden. har förslag om att det bör införas en minsta godtagbar standard på det statliga vägnätet på landsbygden. I och med att det finns en stor underhållsskuld är det oerhört viktigt att tillsyn likt det som görs på vägsamfälligheters vägar också görs på statens egna vägar. På många håll när man reser runt i landet kan man se vilka vägar som är statliga respektive enskilda, då vägsamfälligheternas vägar är i bättre skick och underhålls bättre. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att staten har god tillsyn av det statliga vägnätet på landsbygden så att underhåll kan prioriteras, och om inte, vad avser ministern att vidta för åtgärder?
fr · H9111284 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1284 En rysk oljetanker i hamn av (V) till Infrastrukturminister (S) En rysk tanker med kapacitet för olja har anlöpt hamn. Oljetankern går under liberisk flagg. Men som ägare står ett rederi i som i sin tur ingår i den ryska statskontrollerade rederijätten . Just Sovcomflot är med i sanktionslistorna från EU som beslutades , alltså redan dagen efter invasion av . De restriktionerna ansågs då vara det hårdaste som EU någonsin beslutat. Därför är undran stor hos många nu när detta fartyg tillåtits anlöpa hamn utan några mer insatser att de tvingats betala avgifterna för att angöra hamnen i förväg. Att fatta beslut om att stänga hamnen för ryska fartyg kan endast göras av regeringen. Ett sånt beslut har efterfrågats av de olika aktörerna i hamnarna då de själva inte befogenheten att stänga hamnen. Och framför allt har vädjat om att omvärlden ska stoppa importen av rysk olja. har gjort det, och har tagit steg i samma riktning. Men varför agerar inte den ? Självklart är det en styrka att kunna gå fram gemensamt i EU, men när nu EU inte lyckas komma överens kan enskilda stater gå före för att sätta press och att minska inflödet till Putins krigskassa. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera för att stänga svenska hamnar för fartyg som är kopplade till bolag på sanktionslistorna?
fr · H9111285 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1285 Ingångna avtal på infrastrukturområdet av (C) till Infrastrukturminister (S) Kommuner och Regioner har i sitt remissvar över förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen skrivit att det är viktigt att staten inte backar från de avtal som ingåtts med kommuner och regioner på infrastrukturområdet. Två sådana avtal är de som staten gjort med kommun, kommun och Region där staten bland annat åtar sig utbyggnad av järnvägen till fyra spår mellan och länsgränsen /och att hela spårdragningen ska planeras för att vara klar –2034. Fyra spår mellan och länsgränsen /är, som infrastrukturministern är väl medveten om, en mycket lönsam åtgärd som står på egna ben och har betydelse för att fullt ut kunna tillgodogöra investeringar som sker i andra delar av landet. Utöver det finns avtal med en tydlig tidsplan. I förslag till nationell plan finns dock inte den finansiella planen för att nå ett färdigställande i enlighet med avtalet. Detta har lett till oro för att staten inte kommer att uppfylla sin del av avtalet. i län, som för statens del har ansvar för att följa upp avtalet, skriver i sin rapport om efterlevnaden av överenskommelser om större samlade exploateringar att ”ett beslut enligt förslag tillfinansiering av avtalade åtaganden innebär att staten inte kan leva upp till sina åtaganden”. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer regeringen att stå fast vid sina ingångna avtal, och då särskilt att hela spårdragningen ska planeras för att vara klar –2034?
fr · H9111286 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1286 Lagföring för brott som begås i av (KD) till Utrikesminister (S) har det funnits olika former av regler för hur krigförande parter får agera. Dessa regler har även förändrats . kunde man ställa krav på en stad att den var tvungen att kapitulera. Annars hade den vinnande armén rätt att plundra staden under ett antal dygn. Efter de stora krigen och försökte man etablera en ordning där de olika kejsardömena upprätthöll någon form av balans i syfte att inte skapa alltför stora krig med personligt lidande som följd. Efter WWI etablerade man i syfte att begränsa effekten av krig, och efter WWII tog vi beslut om avseende de mänskliga rättigheterna och avseende de mänskliga rättigheterna samt bildade , EU och FN. Alla dessa olika institutioner har syftat till att ge människor ett allt större skydd gentemot ledare som av olika skäl för in sitt land i krig och konflikter. Vid sidan av dessa processer har vi även påbörjat en rättsordning där ledare kan ställas till svars för de ageranden de gör. Den mest kända rättsprocessen är Nürnbergprocessen där flera tyska ledare ställdes till svars för de övergrepp de begick under WWII. En annan sådan institution är i . ser vi att allt fler konstaterar att Putins krig i förs på ett sådant sätt att det bryter emot den internationella rättsordningen. Professor konstaterar i () att gör sig skyldigt till upprepade krigsförbrytelser när man angriper civila mål såsom bostadsområden och kärnkraftverk. har tillsammans med 38 andra länder anmält till i , som utreder anklagelser om folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten. Det är ett viktigt första steg. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Ämnar regeringen ta fler initiativ inom EU och FN gentemot och hans närmaste medarbetare i syfte att få dem lagförda för de brott som begås just nu i ?
fr · H9111287 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1287 Ökad produktion av flytande biogas av (V) till Statsrådet (S) anfallskrig mot aktualiserar vikten av att snabbt göra oss oberoende av fossila bränslen. Enligt färska uppgifter från som jag har tagit del av härstammade av den flytande naturgasen, LNG, från . Det innebär att av den totala LNG-importen på kommer från . LNG är ett fossilt bränsle som till stor del används inom sjöfarten. LNG kan ersättas med svensktillverkad klimatsmart biogas. Biogas har mycket hög klimatprestanda och bidrar till att minska växthusgasutsläppen när fossila bränslen ersätts. Ny forskning från () och visar att det finns en mycket stor potential för ökad svensk produktion av flytande biogas, LBG. Deras forskningsresultat visar att det är fullt möjligt att producera de mängder LBG som sjöfarten behöver – men det krävs en kraftfull utbyggnad av antalet biogasanläggningar i . Med rätt form av satsning skulle kunna tiofaldiga dagens produktion av flytande biogas till . För att uppnå det skulle det behövas upp till tio nya större svenska biogasanläggningar . Regeringen har tidigare beslutat om ett produktionsstöd för biogas, något som länge har efterfrågat. Men för att produktionen ska kunna öka än mer, och i synnerhet att mer flytande biogas ska kunna produceras, behövs en mer aktiv politik från regeringen. anfallskrig och den än mer akuta klimatkrisen talar för att vi behöver höja tempot i omställningen mot förnybar energi. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att verka för nya åtgärder och styrmedel för att ytterligare öka produktionen av biogas i , i synnerhet flytande biogas?
fr · H9111288 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1288 Behovet av ett centrum för hälsokriser av (KD) till Utbildningsminister (S) och världen har prövats av covid-19-pandemin, och pågår ett krig i efter Putins fasansfulla invasion av . Dessa prövningar medför akuta hälsorisker i och globalt. Därför är det nu viktigare än någonsin att har en stark beredskap och tvärvetenskaplig samverkan – regionalt, nationellt och globalt – för att akuta hälsokriser och pandemier ska kunna hanteras effektivt. Utifrån erfarenheterna under den tidiga fasen av covid-19-pandemin tog () initiativ till etableringen av för att möta dessa behov. I nära samarbete med svenska lärosäten stärker tvärvetenskaplig forskning, tar fram och ger utbildningar inom katastrofmedicin och erbjuder expertis till relevanta svenska myndigheter och aktörer samt internationella partner. Initiativet bygger vidare på det för katastrofmedicin som KI etablerade 2002 och som är ett WHO-samarbetscentrum men som genom nu breddas och utökas betydligt. bidrar nu också aktivt utifrån sin expertis och KI:s mandat för att på ett strategiskt och flexibelt sätt möta de behov som finns med anledning av kriget i . Det handlar exempelvis om att stödja universitet och forskare i , ge expertstöd till relevanta myndigheter samt att ta fram och genomföra utbildningar för att förbereda personal i masskadevård och krigskirurgi när sådan blir möjligt att utföra på plats i . Baserat på det ovanstående önskar jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Ser regeringen och ministern som en nationell angelägenhet, och på vilket sätt kommer regeringen i så fall att stödja KI för att ska kunna etablera och utveckla en långsiktigt hållbar verksamhet?
fr · H9111289 · 2022-03-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1289 Elnätsutbyggnad och gröna industrisatsningar av (SD) till Statsrådet (S) Enligt ett förhandsbesked från kommer elnäten i norra inte att hinna byggas ut i den takt som efterfrågas för att möta den gröna nyindustraliseringens behov. menar att endast nya elnät som klarar av att leverera upp emot längs kan etableras i en första etapp. Detta motsvarar mindre än hälften av de dryga industrin efterfrågar i sina ansökningar. Industrin efterfrågar dessutom kapacitetsökningar redan till 2026 om det ska vara möjligt att försörja redan planerade industrisatsningar, medan menar att elnätsutbyggnaden inte medger de efterfrågade kapacitetsökningarna förrän tidigast . En konsekvens av detta är att regionnätsföretagen kommer att tvingas till hårda prioriteringar. En rad planerade industrisatsningar kommer därmed tvivelsutan att behöva skjutas , förläggas till annan plats eller skrinläggas helt och hållet. Från Svenska kraftnäts sida pekar man särskilt ut tillståndsprocesserna som problematiska. Att erhålla tillstånd för utbyggnad av elnät kan dröja så länge som 10–. Det gör att regelförenklingar och en prioritering av elinfrastruktur som riksintresse pekas ut som nödvändiga åtgärder för att den gröna nyindustrialiseringen i norr inte ska avstanna eller söka sig till andra platser i eller utanför . menar att tillståndsprocesserna måste kortas betydligt. Regeringen har också tidigare uppmanats att återkomma med fler förslag som syftar just till att korta tillståndstiderna för nya elnät. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att nyindustrialiseringen i norra inte ska bromsas in eller utebli som en konsekvens av de långa tillståndstider som är kännetecknande vid etablering av nya elnät ?