ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911792 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:792 Gallring av uppgifter i register över fingeravtryck och fotografier av (M) till Statsrådet (S) I betänkandet Klarlagd identitet (SOU 2017:93) föreslås en gallringsfrist för de fotografier och fingeravtryck som tas i samband med en inre utlänningskontroll. I efterföljande proposition (prop. 2020/21:159) anförs inga skäl att avvika från detta förslag. I förordning om ändring i utlänningsdataförordningen (2016:30), som regeringen utfärdade , fastslås dock att fingeravtryck och fotografi som tas vid en inre utlänningskontroll, om varken utlänningens identitet eller rätt att vistas i kan kartläggas, ska gallras efter det att uppgiften registrerades, om inte den registrerade blir svensk medborgare . Den införda gallringsfristen skiljer sig således från förslaget i betänkandet men också från den gallringsfrist om som längst som gäller för uppgift som på annan grund tagits upp i register över fingeravtryck och fotografier. Såväl som har i remissvar med anledning av lagstiftningsarbetet för att anpassa svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem påtalat diskrepansen mellan gallringsfristerna i register. efterfrågar i remissvaret de närmare skäl som anses motivera en kortare bevarandetid än som gällt och föreslagits samt en djupare analys av vilka konsekvenserna av detta kan bli . Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet : Avser statsrådet att återkomma med de närmare skäl som motiverat sexårsfristen i utlänningsdataförordningen och en djupare analys av vilka konsekvenserna av detta kan bli ?
fr · H911793 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:793 Högriskfångar till av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) i fångläger i ska en högriskfånge med rötter i släppas fri. Han kommer dock inte att utvisas till . Enligt ett tidigare kongressbeslut får Guantánamofångar inte skickas till eller länder som , , och . Mot bakgrund av detta finns det en stor risk att vederbörande skickas till till följd av att han bodde här . Högriskfångens advokat menar också, enligt tidningen , att hans klient är öppen för förslag – men att är en prioriterad destination. Vem är då denne 47-årige högriskfånge? Som 17-åring hamnade han i , där han fick uppehållstillstånd efter att ha flytt inbördeskriget i . Under dessa år bodde han på en flyktingförläggning, utbildade sig i maskinteknik och bodde sedan i . Amerikansk underrättelsetjänst vittnar vidare om att det var i som han kom att radikaliseras efter att ha träffat en imam som uppmanade honom att utbilda sig på ett al-Qaida-läger i . Målet med utbildningen var att återvända till för att delta i de pågående striderna. stred han på den somaliska sidan mot . Han ska sedan ha inspirerats av i , varför han anslöt sig till systerorganisation . Som jihadist var han villig att dö för gruppen och undersökte möjligheterna att utföra en självmordsattack mot militärbas i . Han greps lyckligtvis 2004 och skickades till , där han varit inlåst. Mot bakgrund av ovanstående önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att förhindra att potentiellt farliga islamister som högriskfången från kan bosätta sig i ?
fr · H911794 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:794 Försvagad konkurrenskraft för fjärr- och kraftvärmen av (SD) till Statsrådet (S) Kraftvärmen är viktig i det svenska energisystemet då den bidrar till effektförsörjningen , är planerbar och mildrar effektbehovet genom värmeleveranserna. Vår uppfattning är därför att det behövs en strategi för hur konkurrenskraften kan stärkas för kraft- och fjärrvärmen. Den rödgröna regeringen har i stället gått fram med nya skattepålagor som försämrat lönsamheten och konkurrenskraften för fjärr- och kraftvärmen, vilket har motsatt sig. gick man dessutom från branschen ut och betonade att man skulle kunna producera mer el men att regeringens skattepålagor utgör ett hinder. Vissa avstår även från att renovera och förbättra turbiner och generatorer. När elsystemet var som mest belastat användes av kraftvärmeverkens elproduktion. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att stärka fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft?
fr · H911796 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:796 Agerande vid utlandsbesök av (SD) till Utrikesminister (S) har som bekant valt att möta coronapandemin på ett helt annat sätt än merparten av världens länder med ytterst få inhemska restriktioner. Som enda EU-land valde att inte följa omfattande rekommendationer från för att begränsa smittspridningen. Därtill valde aktivt att inte gå med i den digitala plattform som EU inrättat 2021 för att snabbare smittspåra covid-19 över landsgränserna. Som enda EU-land behövde inte heller passagerare enligt svenska regler fylla i några lokaliseringsuppgifter i den så kallade Passenger Locator Forms. Vidare har såväl den som ett flertal olika myndigheter med ansvar för hälsa och smittskydd agerat på ett annorlunda sätt än andra länder då man i helt enkelt inte följt den gängse bilden av rådande kunskapsläge. Ett tydligt exempel på en tydlig skiljelinje är synen på munskydd. företrädare och andra framträdande företrädare, såsom socialministern, har bland annat spridit ovetenskapliga påståenden om påstådda risker med munskydd. Till skillnad från närapå hela den övriga världen (med undantag för länder som , och ) har det inte heller funnits konsekventa munskyddskrav i enlighet med vad forskningen samt ledande hälsoorganisationer som WHO, ECDC och CDC förespråkar. Följden har bland annat varit stigmatisering av munskyddsanvändning vilket därmed bidragit till låg användning. Den slapphänta hantering av detta dödliga virus sticker därför som bekant ut som ett dåligt exempel internationellt – i en ansedd amerikansk tidskrift kallades vi till och med för ”parialand”. till såväl det skyhöga dödstal vi ser i som till det faktum att varit tydliga nettoexportörer av viruset till andra länder är det inte särskilt konstigt. Att andra länder stängt sina gränser till har därför inte heller varit särskilt förvånande. Mot bakgrund av detta är det extra förvånande att regeringens företrädare inte har mer respekt för sina värdar när internationella besök genomförs. Vid ett flertal tillfällen har bilder på regeringsföreträdare spridits, där de enda politikerna utan munskydd är de från den . Munskydd används som bekant främst med syftet att förhindra smittspridning från bäraren, än att skydda bäraren från smitta. Att som stats-, utrikes- eller socialminister då inte föregå med gott exempel är tämligen oförskämt och skadar Sverigebilden än mer. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Vilka åtgärder har utrikesministern, inom sitt ansvarsområde, vidtagit i syfte att säkerställa att svensk diplomatisk representation utomlands inte riskerar att bidra till en försämrad bild av i omvärlden, exempelvis mot bakgrund av det som framförts ovan om användning av munskydd?
fr · H911797 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:797 Ålfiskeförbud av (M) till Statsrådet (S) beslutade om ett utvidgat ålfiskeförbud för bland annat . På det mötet deltog landsbygdsminister . I det nya förslaget föreslås att varje medlemsstat själv bestämmer när ett långt fiskeförbud ska infalla så länge det ligger under ålens vandringsperiod. Fiskeförbudet kommer att beslutas av Havs- och vattenmyndigheten och det är otroligt viktigt att det svenska ålfiskestoppet sammanfaller med det danska, då syftet med ålfiskestoppet är att ge ålen fri passage genom och vidare mot . Risken är däremot stor att 155 ålfiskare med licens nu ger bort sina fångster till ett annat land och att åtgärden för att skydda ålen i stället resulterar i att en kulturellt och historiskt viktig näring försvinner från . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ålfiskeförbudet ska synkroniseras mellan medlemsstaterna i EU?
fr · H911798 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:798 Sydostlänken av (M) till Infrastrukturminister (S) Tågsträckan mellan och via är en förutsättning för att behålla arbetstillfällen i och nå våra högt uppsatta miljö- och klimatmål. Sträckan kallas för Sydostlänken och binder samman djuphamnen i med stambanan i . På sträckan finns bland annat , som med sin fabrik i sysselsätter 2 700 personer och räknas som en av största privata arbetsgivare. Detta företag har satt det höga målet 2030 vara utsläppsfritt när det gäller CO2. Då förutsätts att transporterna går från väg till järnväg och med eldrivna lok. Sydostlänken har tidigare funnits med i den nationella planen med byggstart under kommande planperiod. När kommande plan presenterats är Sydostlänken framskjuten med . Detta innebär att bland annat inte kan uppnå sina klimatmål och risken är överhängande att industri och arbetstillfällen nu lämnar . Infrastrukturministern höll en presskonferens i där han meddelade att Sydostlänken ska byggas. rapporterade P4 att samma infrastrukturminister hoppas att Sydostlänken inte ska försenas. Den nationella planen föreslås av men den beslutas av regeringen, och infrastrukturministern har därför möjlighet att påverka planen. Att bygga Sydostlänken är både samhällsekonomiskt lönsamt och en viktig pusselbit för att flytta gods från väg till järnväg och nå våra högt uppsatta miljö- och klimatmål. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister följande: Avser ministern att inkludera Sydostlänken i kommande nationell plan?
fr · H911799 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:799 Framtiden för av (M) till Infrastrukturminister (S) Möjligheten till en framtida klimatsmart sjöfart i hindras av höjden på där väg 55 passerar över . Bron, som byggdes , har dessutom akuta renoveringsbehov. Om skulle byggas om och höjas skulle större fartyg komma längre in i . En växande industri i förutsätter smarta infrastrukturlösningar för att ska nå sina högt uppsatta klimatmål. Klimatsmarta transportlösningar som flyttar transporter från väg till sjö gynnar inte bara arbetsmarknadsregionen utan avlastar en redan hårt belastad infrastruktur på väg. är dock en återkommande fråga för att sjöfarten ska kunna växa, och enligt en tidigare avsiktsförklaring från Transportstyrelsen ska huvudfinansiären av fortsatt stå för kostnaderna tills projektet inkluderas i den nationella planen. Frågan om ombyggnation verkar emellertid återigen bortglömd när den nya nationella infrastrukturplanen presenterats. Parterna har redan investerat 5,4 miljarder utan att bron har inkluderats. Om inte färdigställs eller räknas in i den nationella planen är dessa pengar helt bortkastade då det inte är möjligt att få in större och längre fartyg till och hamnar. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska inkluderas i den nationella planen?
fr · H911800 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:800 Mer planerbar elproduktion av (M) till Statsrådet (S) I Svenska kraftnäts senaste systemutvecklingsplan är en av slutsatserna att det krävs ny planerbar elproduktion för att ska kunna ha ett fungerande elsystem, kunna dubblera elanvändningen till 2045 samt kunna möta samhällets behov. har uppdaterat elbehovet till 2045 från den tidigare planen . gjordes prognoser om att elbehov skulle ligga på max . I den nya planen beräknas den högsta prognosen till . Det är framför allt den snabba omställningen av transportsektorn och industrin som driver utvecklingen. I de två scenarier med högst elanvändning inkluderar den ena kärnkraft, medan den med högst användning utgår från helt förnybar elproduktion. De modellanalyser som har gjort visar att det blir stora underskott, framför allt i scenariot elektrifiering förnybart. I sina slutsatser i systemutvecklingsplanen skriver därför att ”ett tillskott av planerbar elproduktion är en förutsättning för att elektrifieringsplanerna inom olika industrisektorer ska kunna bli verklighet”. De skriver också att flexåtgärder kommer att vara viktiga på marginalen för att kapa effekttoppar. Men de är också tydliga med att flexåtgärder inte räcker. För att klara omställningen krävs det ny planerbar produktion, och utifrån Svenska kraftnäts perspektiv bör den placeras i Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att ny planerbar elproduktion, såsom kärnkraft, ska komma på plats i linje med Svenska kraftnäts utpekade behov?
fr · H911801 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:801 Tillfällig vapenförvaring av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det förekommer att personer som är jägare eller hobbyskyttar har ett behov av att förvara sina vapen utanför det egna hemmet. Ett skäl till detta kan vara att en längre frånvaro från hemmet och ensligt boende kan inge oro för inbrottsrisk. Ett annat skäl kan vara att jaktmarkerna för en enskild jägare ligger långt ifrån hemmet. Detta resulterar i praktiska problem där det kan vara en utmaning för den enskilda laglydiga vapenägaren att utöva sin jakt eller sitt på önskat sätt. Det framstår som rimligt att det är möjligt för seriösa personer med vapenlicens att tillfälligt förvara sina egna vapen i ett vapenskåp hos en annan skytt. Svensk vapenlagstiftning bör revideras för att möjliggöra detta. Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att möjliggöra tillfällig förvaring av ens egna vapen i ett vapenskåp hos en annan skytt?
fr · H911802 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:802 Isbrytare i av (M) till Infrastrukturminister (S) Vi vill att mer gods ska gå sjövägen i stället för på väg, och då måste sjöfartens infrastruktur fungera året runt. är en grund sjö och risken för isbildning är hög. Detta gör sjöfarten i särskilt utsatt under en stor del av året. beslutade om en förordning (isbrytarförordningen 2000:1149) där följande står nedskrivet: ”2 § I svenska kustfarvatten och på sjövägarna dit utförs isbrytning mellan öppet vatten till havs och farvatten som är skyddade för havsis, , packis eller liknande ishinder. I den omfattning som bestämmer utförs brytning av svårare is i , och .” har dessa förutsättningar förändrats drastiskt. I författningssamling (SJÖFS 2021:2) som beslutades och började gälla från står att läsa: ”Den statliga isbrytarhjälpen lämnas endast under förutsättning att övrig, för upprätthållandet av vintertrafiken på nödvändig, isbrytning utförs av de lokala intressenterna, vilket även innefattar att hålla i 5 § angiven ränna öppen oavsett isförhållanden. Den statliga isbrytarhjälpen är att anse som en förstärkningsresurs som kan sättas in när lokala resurser inte räcker till på grund av svårare is. Det förutsätts att lokala intressenter har tillgång till nödvändiga resurser för isbrytning och att dessa resurser sätts in för att hålla den brutna rännan enligt 5 § öppen. Först när de lokala resurserna inte räcker till på grund av svårare is kan den statliga isbrytarhjälpen sättas in.” hamnar har det redan tufft på grund av statens svikna löften om en höjning av . Höjda farledsavgifter och ombyggnationer som tagit tid i . Inköp av en egen isbrytare och kostnaderna för denna hotar fortsatt sjöfart på och inte minst inför kommande vinter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Avser ministern vidta några åtgärder för att säkra sjöfarten på även om dagens hamnar inte har ekonomin eller förutsättningarna att införskaffa en egen isbrytare?
fr · H911803 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:803 Formuleringen synnerliga skäl i vapenlagstiftningen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I vapenlagen förekommer begreppet synnerliga skäl vid bedömningen av tillstånd för vapeninnehav. I juridiska sammanhang utgör formuleringen en stark begränsning av möjligheterna att få tillstånd. I både förarbeten till vapenlagen och i lagtexten framgår dock att det inte är så begreppet ska tolkas i detta sammanhang. I stället innebär begreppet ett sätt att kräva dels en viss uppnådd ålder hos den sökande, dels en uppnådd skjutskicklighet. Trots flera klargöranden från lagstiftaren har detta tolkats på ett mer restriktivt sätt, vilket är olyckligt och gör det svårare för enskilda skyttar att få tillstånd än vad lagstiftaren har avsett. Således menar vi att begreppet synnerliga skäl bör utmönstras ur den svenska vapenlagstiftningen och ersättas med en tydlig uppräkning av vilka krav som ska ställas. Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att begreppet synnerliga skäl ska utmönstras ur den svenska vapenlagstiftningen och ersättas med en tydlig uppräkning av vilka krav som ska ställas?
fr · H911804 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:804 Solcellsparker på bördig jordbruksmark av (SD) till Statsrådet (S) 3 kap. 4 § säger att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Utifrån denna lagstiftning är det, efter ett par sentida domar, svårt att få tillstånd att bebygga jordbruksmark. Här står tydliga samhällsintressen emot varandra, och undertecknad ser det som av godo att det finns trösklar emot att omdana våra bördigaste jordar till alternativ användning. har ett annat fenomen börjat hota våra jordbruksmarker, nämligen att energibolag vill åt mark för solcellsanläggningar genom att erbjuda arrendepriser högre än marknadspriserna på jordbruksarrenden och med kontraktstider . är tyvärr frågan om storskalig solcellsinstallation i ideologiskt präglad, men strikt faktamässigt menar jag att storskalig installation av solceller är motsatsen till ett samhällsintresse. Detta då de levererar energi på tider då energibehovet är som minst och att det därigenom skapar problem såväl i energisystemet som på energimarknaden. Att energin är så kallad förnybar förändrar inte dessa faktum. Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar statsrådet och regeringen med frågan om solcellsparker på bördig lantbruksjord, och avser statsrådet att vidta några åtgärder för att i detta avseende ge jordbruksmarken något ytterligare skydd?
fr · H911805 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:805 Transparens i regeringens pandemihantering av (SD) till Socialminister (S) Enligt en nyhetsartikel i nekas att ta del av beslutsunderlag som ingår i regeringens pandemihantering. Underlaget som efterfrågas är sådant som behövs i granskningen av regeringens hantering av coronapandemin. SD begärde att skulle ges förutsättningar att ta del av för granskningen nödvändiga handlingar. Genom att neka kommissionen dessa uppgifter, som är nödvändiga för att granska regeringens pandemihantering, säger sig kommissionen nu vara ”störda och pressade av det faktum att agerande har gjort att vi har fått än mindre tid för att fullfölja den uppgift som regeringen har gett kommissionen”. Oavsett om regeringens intention är att försvåra granskningen eller ej så är det åtminstone det som man uppnått genom sitt agerande. Att regeringen dessutom vägrat låta sig intervjuas i medier om saken väcker ytterligare obesvarade frågor kring regeringens transparens. Min fråga till socialminister är därför följande: Hur avser ministern, mot bakgrund av det som framförs ovan, säkerställa att lämnar ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen?
fr · H911806 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:806 hemställan om att om att ta bort krav på negativt test för covid-19 för utländska medborgare av (M) till Socialminister (S) råder mycket stränga regler för att få tillåtelse att som utländsk medborgare få resa till . Alla utländska medborgare måste visa upp ett intyg som visar att vederbörande har ett negativt provsvar från testning för pågående covid-19-infektion. De stränga reglerna gäller också nordiska medborgare, vilket skapar allvarliga problem för människor i gränsbygd som lever sina liv gränsöverskridande. Reglerna slår också extremt hårt mot gränshandeln och den omfattande besöksnäring i bland annat norra och som är mycket beroende av norska besökare. har också testkrav vid inresa liksom krav på inreseregistering. Till skillnad från har dock uppfört testcenter vid de större gränsövergångarna, och om det inte finns en öppen teststation när man passerar en gränsövergång till accepteras att den enskilde gör ett självtest . , däremot, har varken upprättat några testcenter eller gett tillåtelse till användning av självtester likt . kräver att intyg om negativt testresultat uppvisas vid gränsen. Det betyder i praktiken att den svenska gränsen är stängd för de allra flesta utländska medborgare. Med anledning av ovanstående ställde undertecknad en fråga till inrikesministern om huruvida inrikesministern avsåg att ta initiativ till att upprätta testcenter vid de största gränsövergångarna in till , eller om det är regeringens avsikt att de nya kraven om intyg om negativt resultat från covidtest i praktiken ska innebära att den svenska gränsen för exempelvis många norska medborgare ska vara stängd. Inrikesministern överlämnade min fråga till socialministern, som inte gav något egentligt svar på min fråga. I stället hänvisade socialministern till att till regeringen inkommit med en hemställan om att ta bort krav på negativt test för covid-19 för utländska medborgare. Det ska räcka för utländska resenärer att uppvisa en av delarna i EU:s covidbevis för att få resa in i landet, anser . Undertecknad delar den uppfattningen och anser att det är angeläget att reglerna skyndsamt ändras. Men regeringen har fortfarande inte fattat beslut. Varför är oklart. Klart är att regeringens dröjsmål får allvarliga negativa konsekvenser för människor och företag i gränsbygd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att fatta beslut om hemställan om att ta bort krav på negativt test för covid-19 för utländska medborgare före inresa till i förordningen (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till och i förordningen (2020:1258) om tillfälligt inreseförbud vid resor från EES-stater och några andra stater till och ändra tillbaka till de regler som gällde före ?