ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121028 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1028 av (M) Kyrkans roll i gruvetablering har frågat mig om jag kommer att ta de åsikter i fråga om gruvetablering som framförts av ärkebiskop och biskopen i stift i ett brev till regeringen i beaktande och i så fall vidta några åtgärder med anledning av detta. Brevet som åsyftar torde vara det som berör ärendet om sökt bearbetningskoncession för Kallak K nr 1 i kommun. Ärendet är ett s.k. förvaltningsärende som hänskjutits till regeringens avgörande av bergmästaren. Eftersom beredning av ärendet pågår i kan jag inte uttala mig om den pågående prövningen. Utgångspunkten är att beredningen följer de principer som framgår av förvaltningslagen (2017:900) och prövas enligt gällande lagstiftning.
frs · H9121029 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1029 av (M) Stöd till regionala flygplatser och fråga 2021/22:1048 av (M) Stöd till regionala flygplatser har frågat mig om hur jag avser att kompensera de regionala flygplatser som inte har fått ta del av det aviserade krisstödet. har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för beslutet att , och Sälens flygplatser inte får extra driftsstöd . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Den ökande smittspridningen av covid-19 har inneburit att resandet på de icke-statliga regionala flygplatserna i återigen har minskat till mycket låga nivåer. Majoriteten av dessa flygplatser befinner sig därför i en svår ekonomisk situation och löper därför en ökad risk för nedläggning vilket skulle kunna medföra att tillgängligheten till olika regioner i landet försämras. De regionala flygplatserna runt om i landet har även en viktig roll bl.a. för att samhällsviktiga transporter. t.ex. ambulansflyg, räddningstjänst, brandflyg och totalförsvar ska kunna utföras snabbt och effektivt. Det är också skälen till att regeringen i en extra ändringsbudget för under pandemin föreslår att ett tillfälligt ökat driftstöd om ska kunna ges till kommuner för driften av de regionala flygplatserna runt om i landet. Stödet ska, åtminstone delvis, kunna kompensera för de underskott som flygplatserna har i sina verksamheter. Inräknat det årliga ordinarie driftstödet till de regionala flygplatserna, som också ligger på , så innebär det att staten i det närmaste fördubblar stödet, dvs ger i riktat driftstöd till de regionala flygplatserna. beslutade att syftet med ett statligt driftstöd till icke-statliga flygplatser ska vara att främja en god interregional tillgänglighet i landet i de fall tillfredsställande kollektiva transportalternativ saknas.Beslutet innebär att de icke-statliga flygplatser från vilka restiden till understiger med kollektiva transportalternativ, inte är berättigade till statliga driftstöd. Enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transport-infrastruktur kan länsplanerna omfatta bidrag för icke-statliga flygplatser som bedöms vara strategiskt viktiga för regionen. Det är respektive region som gör en sådan bedömning. Sen tillkommer i övrigt som bl.a. säger att flygplatser inte får överkompenseras. Med anledning av regelverken inkluderas därför inte de nämnda flygplatserna i driftsstödet. Efter regeringens förslag har höjt det generella statsbidraget till kommuner och regioner permanent med under den innevarande mandatperioden. För kommunerna har höjningen varit och för regionerna . Utöver denna permanenta nivåhöjning har ytterligare (20,till kommunerna och till regionerna) tillförts i generella statsbidrag –2022, framför allt för att lindra effekterna av pandemin och dess konsekvenser. Det står kommuner och regioner fritt att disponera dessa medel och de kan bl.a. användas till deras flygplatser enligt gällande regelverk. Jag bevakar utvecklingen noga och har en löpande dialog med berörda myndigheter, regioner och kommuner samt övriga aktörer.
frs · H9121030 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1030 av (C) Lokal acceptans har frågat infrastrukturministern vad han och regeringen gör för att säkerställa att de statliga bolagen arbetar mer kraftfullt med samverkan för att öka den lokala acceptansen för utbyggnad av kraftledningar och anläggningar av förnybar energi. Frågan har överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag framhålla att det finns en skillnad i hur regeringen hanterar () och . är ett statligt affärsverk och styrs direkt genom en förordning med instruktion för verket. är däremot ett företag som självt ansvarar för exempelvis hur elproduktion ska byggas ut. Vad gäller så följer av verkets instruktion bland annat att transmissionsnätet (stamnätet) ska byggas ut till havs där det finns förutsättningar att ansluta flera elproduktionsanläggningar, vilket bidrar till en samplacering av produktionen. För såväl som för och alla andra som vill bygga energiinfrastruktur gäller också krav om att alla verksamheter ska placeras där det är lämpligt med hänsyn till ändamålet och för att uppnå minsta intrång och olägenhet för människa och miljö. Samförläggning är ofta, men inte alltid, lämpligt. Acceptansfrågorna är också en viktig del i den elektrifieringsstrategi som regeringen beslutade om . Strategin har tagits fram i bred samverkan med näringsliv, myndigheter och andra samhällsaktörer och visar inriktning i arbetet mot den omställning som behövs för såväl klimatet som för konkurrenskraft. Strategin tar upp behovet av och nyttan med en ökad samverkan mellan olika aktörer och innehåller bland annat en åtgärd för att stärka incitament för kommuner vid etablering av vindkraft. Regeringen påbörjar nu arbetet med att genomföra strategins åtgärder. Sammanfattningsvis vill jag vara tydlig med att såväl jag som regeringen håller med såtillvida att betydelsen av en ökad acceptans och samverkan mellan aktörer är stor, såväl mellan myndigheter som mellan företag.
frs · H9121031 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1031 av (M) Neutral politik för de olika energislagen har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för att de olika energislagen på bästa sätt finns i den svenska energimixen, för att möjliggöra en stabil och billig elenergiförsörjning för att hålla de svenska elpriserna på en låg nivå. Regeringen arbetar för att ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning. Olika kraftslagen har olika egenskaper som kompletterar varandra. Vattenkraftens reglerbarhet har stor betydelse för att upprätthålla effektbalansen i det svenska elsystemet. Kärnkraften har en viktig roll som baskraft i den svenska elproduktionen och förväntas utgöra en betydande del av energimixen under överskådlig framtid. Regeringen avgör inte vilka kraftslag som elproducenter ska välja att investera i. Beslut om investeringar i nya elproduktionsanläggningar fattas av elmarknadens aktörer och vi kan konstatera att investeringsviljan i vindkraft just nu är stor. Regeringens elektrifieringsstrategi tar ett helhetsgrepp om framtidens elektrifiering och lägger bland annat grunden för en marknadsmodell för säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning. Den tekniska utvecklingen medför nya metoder för balanskraft och lagring som kan utgöra viktiga komplement när andelen förnybara produktionsslag ökar. Potentialen i energilager är stor, inte minst i form av batteri- och vätgastillämpningar. Därför har regeringen gett () i uppdrag att göra en omvärldsanalys som beskriver utveckling, potential och behov i fråga om lagring av el och andra flexibilitetstjänster som kan bidra till en väl fungerande elmarknad. Därtill arbetar kontinuerligt med att utveckla stödtjänster för att förbättra marknadens funktion. bedömer i sin långsiktiga elmarknadsanalys att flexibilitet i elanvändningen vid 2045 kommer att vara avgörande för ett fungerande kraftsystem med hög elektrifiering. För att säkerställa att den tillkommande elförbrukningen inom industrin har möjlighet att bidra med flexibilitet i kraftsystemet avser att inleda en dialog med berörda parter. planerar även omfattande förstärkningar av transmissionsnätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Utöver det har regeringen lagt fram förslag för att korta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet samt uppdragit åt att bygga ut transmissionsnätet till havs för att underlätta för investeringar i havsbaserad energiproduktion. Energieffektivisering har en viktig roll i omställningen till hållbara energisystem såväl nationellt som globalt. Regeringen bedömer att det finns en stor potential för ytterligare energieffektivisering.
frs · H9121032 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1032 av (M) Säkerställande av utvisningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att personer som har ett utvisningsbeslut kan utvisas och inte fortsätta med aktiviteter som underminerar allmänhetens tilltro till i . En grundläggande förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i återvänder till sitt hemland. En rad åtgärder har vidtagits för att öka återvändandet och har mer än 94 000 före detta asylsökande lämnat . Regeringen fortsätter att arbeta aktivt för att öka återvändandet av personer som inte har tillåtelse att vistas i landet. Bland annat har och i sina regleringsbrev fått i uppdrag att intensifiera sitt arbete för att väsentligt öka återvändandet. Myndigheterna har regeringens fulla stöd i detta arbete. Initiativ har även tagits i syfte att förbättra samarbetet med berörda ursprungsländer. Regeringen har en hög ambition när det gäller ett väl fungerande återvändande och intensifierar därför arbetet ytterligare, bland annat genom åtgärder som avser att åstadkomma ett effektivare återvändande.
frs · H9121035 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1035 av (M) Utvärdering av tonnageskatten har frågat mig om jag avser att utvärdera tonnageskatten. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt att av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att avsikten är att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft . var det endast ett rederi som tillämpade systemet. Antalet rederier som har anslutit sig har därefter ökat och är det tolv rederier som omfattas. För att en utvärdering ska bli meningsfull bör ett någorlunda stort antal rederier ha varit anslutna . Först då kan det bli aktuellt att precisera när i tiden en utvärdering bör göras.
frs · H9121036 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1036 av Kopparklint (M) Husdjur och destruktiva relationer Kopparklint har frågat mig vilka lagstiftningsåtgärder jag avser att vidta för att hundar eller andra husdjur ej ska kunna utnyttjas mot enskilda vid exempelvis våld i nära relationer. Jag vill understryka att både frågor om ett gott djurskydd och frågor som rör förebyggande av våld i nära relationer är viktiga frågor för regeringen. har regeringen vidtagit flera olika åtgärder för att ytterligare förbättra skyddet för djur och skyddet för våldsutsatta personer samt personer som riskerar att bli utsatta för våld. För att nämna ett par konkreta exempel har regeringen överlämnat en proposition om skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem vid brott mot djur och en proposition om förebyggande av våld i nära relationer till och som har antagit. Även om olika lagstiftningar har olika skyddsintressen och därmed olika fokusområden, arbetar regeringen också för en effektivare samordning mellan samhällets olika delar. Den nämnda propositionen om förebyggande av våld i nära relationer innehåller till exempel lagändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar bryta sekretess för att lämna uppgifter som rör en enskild till . Detta syftar till att förebygga allvarliga brott i nära relationer. En liknande möjlighet för personalen att bryta sekretessen och lämna uppgifter till djurskyddskontrollmyndigheterna till förmån för djuren infördes i offentlighets- och sekretesslagen i samband med att den nya djurskyddslagen (2018:1192) trädde i kraft . Ett starkt skydd för både djur och för personer som är utsatta för våld i nära relationer är fortsatt viktigt för regeringen. I det arbetet är det dock viktigt att i första hand prioritera de åtgärder som bedöms ha så stor nytta och effekt som möjligt.
frs · H9121037 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1037 av (M) Undantag för jetboards från förarbevis har frågat mig om jag avser att undanta jetboards från kravet på förarbevis innan lagstiftningen om vattenskotrar träder i kraft . Skälet till reformen är den ökande användningen av vattenskotrar har lett till fler olyckor och tillbud där vattenskotrar är inblandade. När vattenskotrar framförs uppstår ofta irritation och störningar för människor och djur, särskilt om åkningen sker i hamnar, vid badplatser, i stadsmiljöer och i områden som är värdefulla ur miljösynpunkt. Syftet med reformen är att få ordning på störande beteende och riskfyllt körande nära badplatser och andra områden där många vistas. Reformen om förarbevis för vattenskoter omfattar vattenfarkoster som har ett vattenjetaggregat som främsta drivkälla och som dessutom utformats för att framföras av en eller flera personer som sitter, står eller står på knä på skrovet snarare än i farkosten. En jetboards utformning talar för att fordonet inte kommer omfattas av kravet på förarbevis ytterst är det däremot upp till ansvarig myndighet att avgöra huruvida enskilda fordonstyper kommer omfattas av kravet.
frs · H9121038 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1038 av (M) Åtgärder mot fågelinfluensa har frågat mig vilka ytterligare förebyggande åtgärder jag avser att vidta mot fågelinfluensan för både hobbyhöns och produktion. Fågelinfluensan sprids fortfarande i den vilda populationen runt om i och så även i . påvisades fågelinfluensan hos sex svenska djurhållare i och . I och med utbrotten har () beslutat om åtgärder såsom avlivning och sanering på de drabbade anläggningarna samt förstärkt övervakning och restriktioner vad gäller förflyttningar till och från anläggningar med tamfåglar i närområdet. har med stöd av en riskbedömning från () beslutat att stora delar av är s.k. högriskområden. Beslutet innebär särskilda regler för alla som har fjäderfän, hobbyhöns och andra fåglar i fångenskap, med syfte att minska risken för smittspridning. Antal fynd av fågelinfluensa hos vilda fåglar i är högre denna säsong jämfört med . Bedömningen från SVA är att sannolikheten för introduktion av fågelinfluensa till fjäderfä och andra tamfåglar från vilda fåglar fortsatt är generellt förhöjd. Baserat på erfarenheter från den förra säsongen förväntas risken för utbrott öka under kommande period med en kulmen –mars. har lång erfarenhet av förebyggande arbete med djurhälsa och smittskydd, som är grunden för att förhindra uppkomst och spridning av smittsamma djursjukdomar. har stort arbete lagts ner på beredskapen för flertalet smittsamma djursjukdomar, däribland fågelinfluensa, för att snabbt kunna bekämpa ett utbrott. Regeringen har också gett ett uppdrag till och att granska djurhållning med avseende på risken för uppkomst och spridning av nya smittor mellan djur och människa. I uppdraget ingår att identifiera möjliga åtgärder för att stärka smittskyddet vid nya zoonotiska smittor och ge förslag på vilka förebyggande åtgärder som kan bidra till att förebygga framtida utbrott av nya zoonoser. Uppdraget ska redovisas . I enlighet med gällande regelverk ersätter djurhållare som har drabbats av fågelinfluensa och det har betalats ut i ersättningar för utbrotten . Ett fungerande ersättningssystem är viktigt som ett incitament för djurhållare att tidigt anmäla misstanke om fågelinfluensa till myndigheter och på så sätt förhindra fortsatt smitt-spridning. Regeringen tillförde extra medel till för att hantera dessa ersättningar. Jag träffade myndigheter och branschföreträdare för att bilda mig en uppfattning om nuläget och betona samverkan i det förebyggande arbetet och hanteringen av den pågående smittspridningen. Jag har stort förtroende för såväl myndigheternas som näringens arbete vad gäller åtgärder mot fågelinfluensan.
frs · H9121039 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1039 av (L) Återupprättad trygghet i folkbokföringslagen har frågat mig om jag och regeringen är villiga att agera i frågan om att införa en skyldighet att tillfråga den som är folkbokförd på en fastighet när ytterligare personer anmäler flyttning till samma adress. Regeringen har genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet. Utöver återinförandet av folkbokföringsbrottet har regeringen genomfört ett stort antal åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Som känner till finns möjlighet att spärra obehörig adressändring hos . Genom en ny digital tjänst som har infört är det numera även möjligt för enskilda att lättare se och anmäla om någon person felaktigt är folkbokförd på den egna fastigheten. Avslutningsvis vill jag också nämna att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att en persons bosättning fastställs korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen. Utredningen har slutfört sitt uppdrag och har överlämnat betänkandet Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer (SOU 2021:57). Betänkandet innehåller ett flertal förslag på åtgärder för att minska felen i folkbokföringen, inklusive den olägenhet som det kan innebära när en person felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller lägenhet som någon annan är folkbokförd på, äger eller hyr. Betänkandet har varit ute på remiss och bereds nu inom .
frs · H9121041 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1041 av (M) Otryggheten hos elever i den svenska skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den växande otryggheten hos elever i den svenska skolan. En skola präglad av trygghet och studiero är en rättighet för alla elever och en grundförutsättning för lärande och utveckling. Utbildningen i skolan ska enligt skollagen (2010:800) utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Som med mycket annat i skolan behövs både tydliga bestämmelser och ett systematiskt utvecklingsarbete för att nå de resultat vi eftersträvar. För att stödja skolors arbete med att skapa trygghet och studiero finns bestämmelser om såväl disciplinära åtgärder som pedagogiskt ledarskap och åtgärder för att motverka kränkande behandling. Regeringen har beslutat om läroplansändringar, som trädde i kraft , som tydliggör rektorns särskilda ansvar för trygghet och studiero i bl.a. grund- och gymnasieskolan. Även elevernas ansvar för att visa respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever markeras med dessa läroplansändringar. Regeringen har också gjort satsningar på pedagogiskt ledarskap och erbjuder stöd och kompetensutveckling för både lärare och rektorer i denna fråga. För att skapa ett ännu tydligare och bättre fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan har tagit fram departementspromemorian Nationell plan för trygghet och studiero (2021:13). Promemorian innehåller förslag som ska stärka skolors arbete med trygghet och studiero. Dessa förslag innebär bl.a. att skolans personal ska erbjudas bättre stöd och ges tydliga befogenheter och mandat i sitt arbete med att skapa trygghet och studiero, lärare ska känna att de har stöd från samhället när de agerar för en trygg skolmiljö. Andra förslag innebär att mobiltelefoner inte ska användas på lektionerna, om inte läraren tillåter det och att möjligheterna att omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning ska öka. Sammantaget ska förslagen ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Promemorian har varit på remiss och förslagen bereds nu inom . Regeringen planerar att besluta om en lagrådsremiss. Regeringens arbete för att förbättra tryggheten och studieron i skolan fortsätter.
frs · H9121042 · 2022-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1042 av (SD) Förändring av det svenska systemet med domarutnämning har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att förändra det svenska systemet med att utnämna domare för att göra det mindre politiskt styrt och mer oberoende, och om inte, varför. Frågan är ställd bl.a. mot bakgrund av den kritik som EU riktat mot för brister i de polska domstolarnas oberoende. Låt mig inleda med att understryka att ett oberoende domstolsväsende är ett av fundamenten i ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att allmänheten känner förtroende för att domstolarna är oberoende och att det inte finns någon risk för exempelvis politisk påverkan. Det svenska utnämningsförfarandet av domare har utformats utifrån utgångspunkterna att domstolarnas och domarnas oberoende ställning inte ska kunna ifrågasättas och att det ska säkerställa en rekrytering som präglas av bredd och hög kvalitet. Alla ärenden om utnämning av ordinarie domare bereds därför av en fristående nämnd, , som har till uppgift att lämna motiverade förslag om vem ska utses till ordinarie domare. Två av ledamöterna i nämnden representerar allmänheten och väljs av . Övriga fem ledamöter, som ska vara domare och jurister verksamma utanför domstolsväsendet, förordnas av regeringen efter ett särskilt nominerings-förfarande. Genom beredningen i en förslagsnämnd tillhandahålls regeringen ett gediget beslutsunderlag inför utnämningarna av ordinarie domare. Denna ordning skapar goda förutsättningar för en konstitutionell efterhandskontroll av regeringens utnämningsmakt. Den bygger dessutom på förslag som lämnades av den parlamentariskt sammansatta , som var enig i sina ställningstaganden. Domstolarnas och domarnas oberoende i är starkt. Arbetet med att bevaka domstolarnas oberoende måste dock fortsätta, vilket inte minst den utveckling vi sett i vissa länder inom EU visar. Regeringen har därför tillsatt en grundlagskommitté för att utreda ett förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende. I uppdraget ingår att utreda behovet av att stärka skyddet för domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt. Kommittén, som är sammansatt av ledamöter från samtliga riksdagspartier, ska redovisa sitt uppdrag . Jag ser fram emot att ta del av kommitténs slutsatser.