ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111067 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1067 Kontroll av inkomstuppgifter vid beslut om dagsböter av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Dagsböter döms ut för många brott, och då är det den tilltalades inkomst som ligger till grund för hur högt belopp som den dömde måste betala. Domstolarna kontrollerar oftast inte uppgifterna om inkomst utan utgår i regel utifrån den tilltalades egna uppgifter om sin inkomst. Därför är det välkänt bland brottslingar att de kan ljuga om att de har lägre inkomst än vad de egentligen har. Därmed blir de dömda till lägre dagsböter än vad de borde. uppdagades ett fall i där två personer hade fått betydligt lägre dagsböter än vad de rättmätigt skulle ha. Detta uppdagades dock vid en kontroll efter domen. Hovrätten för ansåg inte att detta räckte för att pröva fallet igen. Det är djupt otillfredsställande att tilltalade kan påverka sitt straff på detta enkla sätt – och utan någon som helst konsekvens. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att kontroll av inkomstuppgifter ska ske så att detta stoppas?
fr · H9111068 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1068 Kvinnligt företagande som tillväxtfaktor av (M) till Näringsminister (S) Kvinnor som företagare och entreprenörer är en framgångsfaktor för jämställdheten. Det ökar kvinnors ägande och det ökar välfärd. Kvinnors möjligheter att vara företagare, att utöva entreprenörskap på likvärdiga, jämställda villkor och jämställdhet i näringslivet är självklara komponenter för en feministisk regering, skriver näringsministern i ett svar till mig gällande vilka åtgärder som regeringen tänker vidta för att öka andelen kvinnliga företagare. Ändå är siffrorna nedslående och i svaret hänvisas till att vi inte är ensamma om att ha denna svaga utveckling. Det duger inte. Vidare svarar näringsministern att kvinnligt företagande är en strategiskt viktig tillväxtfaktor för regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka konkreta åtgärder tänker ministern vidta för att underlätta för kvinnliga entreprenörer och företagare att bli denna strategiskt viktiga tillväxtfaktor?
fr · H9111069 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1069 Förenklad validering av civila kompetenser inom hemvärnet av (M) till Försvarsminister (S) Engagemanget för hemvärnet ökar kraftigt i . hade ansökningarna ökat jämfört med . Det är mycket bra då försvarsförmågan stärks och den folkliga förankringen i försvaret ökar. Hemvärnet har dock likt övriga Försvarsmakten fortfarande problem med att hantera tillväxten då de har opererat i en miljö av nedrustning och nedprioritering. Det är bra att vi har fått fler aktiva i hemvärnet via Försvarsmaktens engagemang i sociala medier och via det ökade antalet värnpliktiga. Det återstår dock problem som behöver åtgärdas. Ett sådant problem är de långa väntetiderna som finns mellan ansökan och anställning i hemvärnet. Valideringarna och säkerhetsprövningarna kan ta mycket , ofta på grund av att de olika hemvärnsbefälen har ont om tid. Dessa tider måste kortas om vår beredskap och resiliens ska stärkas. Det borde även vara lättare att applicera sin civila kompetens inom hemvärnet. kan till exempel en person som kör tankbil civilt inte använda denna kunskap inom Försvarsmakten utan att först behöva genomgå långa utbildningar. Naturligtvis bör det finnas krav på extra utbildning vid användandet av Försvarsmaktens fordon, men det borde göras en översyn kring hur väntetiderna även här kan förkortas och förenklas. Det behövs därför tittas närmare på hur Försvarsmakten kan jobba med att korta dessa handläggningstider och hur de kan förkorta avstånden mellan ansökan och anställning inom hemvärnet. Ett sådant sätt skulle kunna vara att rikta regleringsbrev till Försvarsmakten med snarlika uppgifter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att förkorta handläggningstiderna och för att förenkla valideringen av civila kompetenser inom hemvärnet?
fr · H9111070 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1070 Syftet med den militära alliansfriheten av (M) till Utrikesminister (S) Under en presskonferens vid framhöll utrikesministern att den militära alliansfriheten tjänar väl eftersom den bidrar till att undvika att hamnar i krig. Föreställningen om att den militära alliansfriheten skulle syfta till att hålla utanför krig stämmer inte överens med regeringens egen säkerhetspolitiska hållning. Möjligheten att ska ställa sig neutralt i händelse av att en konflikt bryter ut i vårt eget närområde har avskrivits sedan blev medlem av Europeiska unionen 1995. Enligt den solidariska säkerhetspolitiken ska inte förhålla sig passivt om ett angrepp eller en katastrof drabbar ett annat nordiskt land eller ett medlemsland inom EU. förväntar sig också att andra länder kommer att agera på samma sätt om vi skulle angripas. ska mot den bakgrunden ha förmågan att ge och ta militärt och civilt stöd. Det framgår också av totalförsvarsbeslut att oundvikligen blir påverkat om en säkerhetspolitisk kris uppstår i vårt närområde. Ett väpnat angrepp mot kan inte heller uteslutas. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga utrikesminister följande: Vidhåller ministern att syftet med den militära alliansfriheten är att hålla utanför krig?
fr · H9111071 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1071 Förstärkning av forskningen inom totalförsvaret av (M) till Försvarsminister (S) Teknologiutvecklingen går ur ett globalt perspektiv i en rasande fart. Drönare, AI och samverkan mellan kombinerade vapenslag utgör en bråkdel av den verklighetsutveckling som samhället måste förhålla sig till. har bevakat utvecklingen men till stor del inte satsat på att försöka implementera den i den dagliga verksamheten. Under det var staten och Försvarsmakten ofta den ledande aktören i att driva fram ny teknologi. Via forskningsanslagen till försvaret fick vi radarn, gps och internet. Från slut och framåt började näringslivet och marknaden att ta ett allt större ansvar för teknologiutvecklingen på försvarsområdet. Denna ställning gäller än och är det som har visat vägen med den moderna mjukvaran, möjligheter att hantera stora mängder information och artificiell intelligens. Det är den privata sektorn som kommer med de stora innovationerna och satsar stora anslag på forskning. Staten måste därför ha ett nära samarbete med näringslivet för att anpassa sig till den nya verkligheten och inte hamna efter i utvecklingen. Forskningsanslagen har, trots de hot vi sett från , och icke-statliga aktörer, minskat det senaste årtiondet . Maktbalansen har kraftigt förskjutits till antagonisternas favör. Både och har utvecklat sin hybridkrigföring och satsat stort på industrispionage och militär forskning. Detta är dock något vi kan bemöta då västs civila tekniska kraft är mångdubbelt större än exempelvis . Då måste dock första steget vara att börja satsa mer på forskning som tjänar hela totalförsvaret. Vi ser att , , Försvarshögskolan och Försvarsmakten alla är i behov av ökade medel och samarbeten för att möta denna hotbild. Detta skulle gagna vår försvarsförmåga men även befolkningen i helhet då nya tjänster och innovationer kan framtas. Det borde även vara aktuellt att söka efter naturliga samarbetspartner utomlands för att komplettera och förstärka framtida satsningar på forskningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att återkomma till med förslag på förstärkningar till forskning inom totalförsvaret i närtid?
fr · H9111072 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1072 En bättre nordisk samverkan för infrastruktur av (M) till Infrastrukturminister (S) I har vi en stark gemenskap därför att vi har lång och gemensam historia av fred, vänskap och förståelse. Målet som länderna gemensamt beslutat är att vi ska vara den mest integrerade regionen i . Denna samverkan och samförståelse har byggt våra länder starkare var för sig, och de nordiska länderna har därav en hög välfärd att erbjuda medborgarna. saknar dock en viktig del och det är ett nordiskt ministerråd för infrastruktur, där det av allt att döma verkar vara socialdemokratiske infrastrukturminister som säger nej. Att abrupt slutar någon mil innanför norska gränsen och även är av utpekad som nedläggningsobjekt är ett tydligt exempel på varför ett nordiskt ministerråd för infrastruktur behövs. Ett huvudstadsperspektiv på infrastruktur räcker en bit men känns ganska enkelspårigt i det större sammanhanget. De nordiska länderna behöver gemensamt arbeta för en infrastruktur som medger mobilitet över gränserna. Människor har sina arbeten, familjer och vänner på båda sidor gränserna i . Det är därför inte bara av ekonomisk vikt utan även ur ett rent mänskligt perspektiv oerhört viktigt att den infrastruktur som sammanbinder oss blir starkare och hållbar genom nästa kris. De olika regeringarnas olika bedömningar av coronapandemin har för många i en annars blomstrande region varit förödande. Mycket lidande hade kunnat undgås om de nordiska regeringarna haft en bättre samverkan inför de nationella beslut som påverkade mobiliteten över nordiska gränser i pandemins olika skeden. Ett nordiskt ministerråd för infrastruktur anser jag hade varit en naturlig plattform för ett sådant arbete. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att verka för ett nordiskt ministerråd för infrastruktur?
fr · H9111073 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1073 Säkrad tillgång till uppkoppling över hela landet av (M) till Statsrådet (S) är ett till ytan stort land med rejäla avstånd på sina håll mellan städer och byar. Arbetstillfällen koncentreras till större samhällen och städer medan mycket av landsbygden blir sovstäder. Sedan kom pandemin och ändrade på många förutsättningar. Exempelvis ville nu ett stort antal medborgare arbeta hemifrån i en helt annan utsträckning än tidigare, med datorn och därmed uppkopplingen som bästa arbetskamrat. Där fiberutbyggnaden eller motsvarande varit effektiv har det här inte varit något problem, men för de svarta fläckar som bildats över landet där man inte ens är i närheten av säker internettillgång har det blivit skvatt omöjligt. Med en utbyggnad som tar ansvar för hela landet och en plan för att fylla ut avsaknaden av såväl ”motorvägar” som ”landsvägar” i ett uppkopplat skulle flexibiliteten kunna se helt annorlunda ut och arbetstillfällena skulle göra landsbygden så mycket mer levande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de ”svarta hål” med avsaknad av säkra uppkopplingsmöjligheter över hela landet täpps igen?
fr · H9111074 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1074 Regelverket för bidrag till fiberutbyggnadsprojekt av (M) till Statsrådet (S) Runt om i landet ser vi just nu olika operatörer som gör sitt yttersta för att säkerställa utbyggnad av fiber eller motsvarande för att skapa förutsättningar för uppkoppling i hela landet. Det är något som gynnar möjligheten till arbete hemifrån, och därmed en flexibel arbetsmarknad, liksom även den kommunala och regionala servicen där trygghetskameror med mera behövs i en ännu större utsträckning på platser som är svårtillgängliga i transporthänseende än inne i tätorterna. För allt detta behövs en säker uppkoppling. skapas då områden av operatörerna där de ritar in hushåll och områden i sina tilltänkta projekt. Därefter söker de bidrag för att genomföra ansökt projekt. Och här kommer problemet. Nuvarande regelverk gör att om två operatörer har projekt som angränsar till varandra och söker för ett område där de inte bara tangerar varandra utan har något eller några hus som är inritande i båda projekten så faller det ena av projekten per automatik. Det är alltså inte så som rimligt vore att den som ger det bästa anbudet får just det eller de husen och att det andra projektet kan fortsätta med sin ansökan i övrigt förutom det dubblerade området. Detta system hindrar en snabb och effektiv utbyggnad och lamslår de områden som ”blir över” när det ena projektet drar fram och det andra avstannar i brist på stöd helt och hållet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att utbyggnadsprojekt inte tar död på varandra per automatik i ett ansökningsförfarande när de ligger i samma område och tangerar varandra?
fr · H9111075 · 2022-02-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1075 Vindkraften och det kommunala vetot av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) Det har gjorts en statlig utredning som har analyserat frågan om det kommunala vetot och vindkraften – En rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53). har det gått cirka och ännu har inget lagförslag i frågan kommit. Utredningen har väckt många frågor och skapat osäkerhet i många kommuner. Det skulle därför vara värdefullt att få veta om vi kan utgå från att utredningen inte kommer att omvandlas till en proposition utan att den får stanna på departementet och bli arkiverad där. Mot denna bakgrund vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kan vi räkna med att regeringen inte kommer att lägga fram en proposition utifrån ovan nämnda utredning?
fr · H9111076 · 2022-02-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1076 Affärsmetoderna på elhandelsmarknaden av (KD) till Statsrådet (S) Det är viktigt att man kan känna trygghet när man ingår ett avtal och att rättstryggheten är stark. Detta finns det en bred politisk samsyn kring. släppte en rapport med åtgärdsförslag för att motverka osjysta affärsmetoder på elhandelsmarknaden. Detta har gjorts mot bakgrund av att man sett en ökning av tvivelaktiga affärsmetoder bland elhandelsföretag i . I rapporten har man en lista på förslag som skulle kunna bidra till att förbättra tryggheten för alla som köper el, det vill säga alla hushåll och företag i landet. Man har definierat att särskilt mindre företag kan ha en särskilt utsatt situation. Förslagen adresseras till olika mottagare. ser till exempel sitt eget ansvar på ett antal områden och signalerar att de vill arbeta vidare för att förbättra tryggheten inom detta område. Men det finns även andra aktörer som kan ha anledning att vässa sina ambitioner. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder som en följd av ?
fr · H9111077 · 2022-02-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1077 Obligatorisk förskola för vissa barn av (SD) till Statsrådet (S) driver frågan om att införa obligatorisk förskola för vissa barn. Barn som växer upp i områden med hög segregation där invandrargrupper dominerar riskerar att följa det parallella samhällets struktur under sin uppväxt och bli främmande för det svenska majoritetssamhället. Den som står utanför det svenska samhället har sämre möjligheter att stå emot förtryck och normer baserade på heder. För att underlätta för de barn som växer upp i sådana områden har vi föreslagit att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk för barn mellan tre och . Förskolan ska då kunna fungera som ett fönster in i det svenska samhället. Förhoppningsvis ska detta kunna leda till att barn som växer upp i utanförskap kan förbättra sina språkkunskaper och få en känsla av att det svenska samhället inte är någonting främmande utan i stället någonting man har förståelse för och en relation till sedan barndomen. Statsrådet har i medier () givit utryck för att han och regeringen varit om inte godtrogna så i alla fall drabbade av ”snällism”, man har helt enkelt inte ställt tillräckligt höga krav på de invandrade individerna. Alltför många står långt ifrån arbetsmarknaden och är bidragsberoende. Med anledning av det ovan anförda frågar jag statsrådet : Avser statsrådet, inom sitt ansvarsområde och som ett led i integrationen, att verka för att obligatorisk förskola för vissa barn införs?
fr · H9111078 · 2022-02-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1078 Ställföreträdarsystemet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det finns allvarliga brister i ställföreträdarsystemet, men åtgärder uteblir. Systemet rör många; fler än 120 000 personer behöver ställföreträdare och fler än 100 000 personer har åtagit sig ställföreträdaruppdrag. Jag ställde den skriftliga frågan till ministern: åtaganden för ställföreträdare 2020/21:2791, med frågeställningen om ministern avser att verka för införandet av en begränsning av det antal åtaganden som en ställföreträdare maximalt kan ha. Bakgrunden var att det befintliga systemet överbelastats och utnyttjats av personer för ekonomisk . Många har även åtagit sig godmanskap för betydligt fler sökande än det som är praktiskt möjligt att hinna med. Regeringen publicerade ställföreträdarutredningens betänkande män och förvaltare – en översyn (SOU 2021:36). Utredningen är omfattande och innehåller flera förslag som skulle höja kvalitetsnivån och förutsättningarna på området. Där saknades dock förslag om en begränsning av antalet åtaganden en ställföreträdare kan ha. I svaret på frågan betonade ministern att kontrollen av ställföreträdare är viktig och att det blir intressant att se remissinstansernas synpunkter. Det har gått svaret på frågan kom. Det ser inte ut som om regeringen prioriterar detta område eftersom ingen proposition ser ut att levereras till före valet. Det innebär att nödvändiga reformer kan dröja . Detta innebär att huvudmän, ställföreträdare och andra berörda fortsatt drabbas av brister. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad är skälet till att ministern och regeringen inte lägger fram ett förbättringsförslag före valet?
fr · H9111079 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1079 Brandvatten av (M) till Klimat- och miljöminister (S) I lagen (2003:778) om skydd mot olyckor (LSO) är det reglerat att det är kommunens ansvar att se till att en räddningsinsats kan genomföras på ett effektivt sätt och inom en godtagbar tid. I byggregler är det reglerat att automatiska släcksystem, så kallade sprinkler, ska installeras i bland annat äldreboenden och andra vårdlokaler för att ett fullgott brandskydd ska finnas. I lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster regleras kommuners skyldighet att ordna vattentjänster. Dock omfattar inte lagen en skyldighet att tillhandahålla vatten för automatiska släcksystem. Dessa lagars överlappning har skapat en osäkerhet kring ansvaret för tillgången på så kallat brandvatten till sprinklersystem. Å ena sidan ska kommunen tillse att en räddningsinsats kan genomföras på ett effektivt sätt, och vårdlokaler och äldreboenden ska vara utrustade med sprinkler för ett fullgott brandskydd. finns inget krav på att va-nätet ställs till förfogande för de automatiska släcksystemen. Aktörer som bland annat bygger äldreboenden och installerar automatiska släcksystem signalerar nu att flera kommuner väljer att tolka reglerna strikt mot lagen om allmänna vattentjänster och då inte tillåter att sprinklersystem kopplas in på det allmänna va-nätet. Detta eftersom man anser att va-nätet inte klarar den belastning som ett utlöst sprinklersystem vid en brand skulle utgöra. Min fråga till klimat- och miljöminister är: Är ministern beredd att se över lagstiftningen för att tydliggöra hur ansvaret för tillgång på så kallat brandvatten ska regleras?
fr · H9111080 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1080 Uttalanden av ambassadör av (M) till Utrikesminister (S) ambassadör i , , intervjuas i och uttalar sig nedsättande om försvar med kommentaren att den synliggjorda närvaron på är lite löjlig. Vidare framförs ett tydligt budskap från att (och ) inte ska gå med i Nato: man ”måste upphöra med de avsikterna”. Det hävdas att önskar juridiskt bindande garantier från och Nato att stater ska förnekas rätten till utvidgning och att kunna bli nya medlemmar. Ett frankt och tydligt budskap som fullständigt strider mot den rådande europeiska säkerhetsordningen, där det är upp till varje land att göra sina egna säkerhetspolitiska vägval. har tillsammans med andra länder avgett ett skriftligt svar på ett brev från utrikesminister . Ett svar som samordnades inom kretsen av EU- och Natoländer. Att slå vakt om suveränitet och självklara rätt att fatta egna beslut kräver att det på alla sätt markeras mot aggressioner. Min fråga till utrikesminister är: Har ministern för avsikt att kalla upp ambassadör för att meddela det helt oacceptabla i det framförda budskapet i den intervju som gjordes med ?
fr · H9111081 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1081 Den olycksdrabbade vägsträckan –i av Kopparklint (M) till Infrastrukturminister (S) E18 mellan och är och är tungt trafikerad, då den är en viktig koppling mellan och . Förutom godstrafik är denna väg oumbärlig för arbetspendlingen till , som mer än fördubblats det . Tunga virkestransporter och busstransporter belastar också vägen . Vägen är i stora delar av godtagbar standard, förutom i västra , som också är extremt olycksdrabbade. Många har omkommit på sträckan –, och det förekommer mycket viltolyckor. Delar av vägen är byggda och är undermåliga. Vägtrummor och vägkropp har stora renoveringsbehov, och det saknas stigningsfält, separering i mitten och sträckor som man kan köra om på. Ur ett säkerhetsperspektiv är det anmärkningsvärt att inte åtgärdat denna sträcka redan eller att regeringen prioriterar detta. Man borde ha samma statistik som alla andra har, där man kan se var olycksrisken är hög och var det har skett dödsolyckor. Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att öka säkerheten på vägsträckan –?
fr · H9111082 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1082 Sysselsättningsmodeller för personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Tyvärr finns det förutfattade meningar och en okunskap kring personer med funktionsnedsättning men också önskemål om att skära ned kostnaden för assistans av olika anledningar. Det genererar ytterligare stresspåslag att ständigt behöva leva med hot om nedskärningar som i sig med stor sannolikhet innebär begränsningar av möjligheterna att må bra och försöka leva ett så normalt liv som alla andra i samhället. Ur ett jämlikhetsperspektiv är det ovärdigt. Det är känt att anhöriga till närstående med funktionsvariation får stressrelaterade sjukdomar, lider av psykisk ohälsa och får fysiska förslitningar på sin kropp och sjukskrivs från sitt arbete. Detta får de för att de drar ett tungt lass för att hjälpa och underlätta för sin närstående i vardagen. I slutändan innebär denna onda cirkel enorma kostnader för samhället som enkelt hade kunnat avhjälpas genom att man har ett mer jämlikt synsätt på familjer som lever med funktionsvariationer, inte minst ur ett anhörigperspektiv. En person med funktionsvariation måste kunna leva ett så normalt liv som möjligt utan att ständigt vara orolig för att bli av med sitt personliga stöd och förlora en trygg ekonomi. Att delta i arbetslivet ska anses som en resurs för samhället och en avlastning för anhöriga som drar ett tungt lass. Det ska inte leda till ett ifrågasättande av ersättningsmodellen från sida om det är en godtagen sysselsättningsmodell som tydligt bidrar till personlig utveckling och inkludering i arbetslivet samt följer lagar och regler. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att fler sysselsättningsmodeller omfattas av ersättningsmodellen från ?