ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121574 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1574 av (M) Åtgärder för att säkerställa flygförmåga har frågat mig hur jag avser att säkerställa flygförmåga. I bakgrunden till frågan, uppfattar jag att frågeställaren uttrycker en oro för brist på flygförare. För mig och regeringen är det av vikt att Försvarsmakten säkerställer tillgängligheten på personal och kompetens, oavsett kategori, för uppgifter i fred och vid höjd beredskap. Det är Försvarsmakten som ansvarar för identifiering av kompetens i krigs- och grundorganisationen och för rekrytering, utbildning och utveckling av myndighetens personal. Enligt den arbetsgivarpolitiska delegeringen, som gäller och som vid upprepade tillfällen har ställt sig bakom, ligger ansvaret för myndighetens personalfrågor inte på regeringen utan på myndigheten, i det här fallet Försvarsmakten. I myndighetens budgetunderlag , framgår att myndigheten arbetar med frågan om kompetenser. Denna redovisning var ett svar på ett uppdrag i Försvarsmaktens regleringsbrev . Enligt de uppgifter jag har så finns det en arbetsgrupp inom Flygvapnet för att se över frågan om flygförare. För det fall eventuella hinder för personalförsörjningen uppstår, som ligger utanför Försvarsmaktens mandat och möjligheter att åtgärda, kan myndigheten vid behov återkomma till regeringen.
frs · H9121576 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1576 av (SD) Åtgärder för att möjliggöra tidig upptäckt och behandling av äggstockscancer har frågat mig med vilka ytterligare åtgärder jag och regeringen avser att verka för att äggstockscancer effektivt ska kunna upptäckas och behandlas i ett tidigt skede. drabbas cirka 700 kvinnor i av äggstockscancer som är den näst vanligaste gynekologiska cancerformen efter livmoderhalscancer. De flesta som insjuknar är . Äggstockscancer har ofta ett smygande förlopp och ger sällan några typiska symtom, vilket medför en risk för fördröjd diagnos. Regeringen fäster stor vikt vid att stärka cancervården och satsar ytterligare på satsningar som går till cancerforskning och vård. För att säkerställa att just äggstockscancer upptäcks i ett tidigt stadie har bland annat ett uppdaterat nationellt vårdprogram för äggstockscancer, med nya både diagnostik- och behandlingsrekommendationer, fastställts av Regionala Cancercentrum i samverkan (RCC) . Uppdateringen, i kombination med att äggstockscancervården centraliserats i regionerna 2016, har lett till förbättringar i hela vårdkedjan. Det främjar också den fortsatta forskningen om äggstockscancer. Tack vare förbättrade behandlingsmetoder blir allt fler kvinnor framgångsrikt behandlade. Inom satsningen god och nära vård är standardiserade vårdförlopp (SVF) en högt prioriterad fråga. SVF beskriver vilka utredningar och första behandlingar som ska göras inom en viss cancerdiagnos, samt vilka tidsgränser som ska eftersträvas från välgrundad misstanke till start av första behandling. SVF leder till ökad förmåga att identifiera tidiga symptom inom primärvården som det möjliggör att patienter i hela landet kan vänta sig sammanhållna och förutsägbara vårdförlopp. Regeringen har därför satsat på regionernas arbete med SVF. Äggstockscancer är en av de cancerdiagnoser som omfattas av SVF. ska ha en cancervård i världsklass.
frs · H9121579 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1579 av Kopparklint (M) Uppföljning av medel som går till polisen Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar följa upp den budget som går till polisen för att med fler poliser på gatan bekämpa brottsligheten, så att det säkerställs att de prioriterade medlen går till rätt saker. Regeringens historiskt stora satsning på innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 jämfört med . Sedan ombildning 2015 har myndighetens anslag ökat med nästan . beräknas myndighetens anslag att nästan fördubblas jämfört med . De stora resurstillskotten har möjliggjort en kraftig ökning av antalet anställda. hade fler poliser än och är det ungefär 3 000 polisstudenter inne i utbildningssystemet, vilka kommer ut i verksamheten . Det är som beslutar vilka prioriteringar den behöver göra för att klara sitt uppdrag och hur verksamheten ska organiseras, huvudsakligen utifrån myndighetens instruktion och andra författningar samt det årliga regleringsbrevet. Från regeringens sida ser vi till att har tillräckligt med resurser för sina behov, vilket vi gör baserat på bland annat det budgetunderlag som myndigheten lämnar . De stora resursförstärkningarna regeringen har gjort måste förstås också ge effekt. gav regeringen i uppdrag att utvärdera satsningen på 10 000 fler anställda i –2024. I uppdraget ingår bland annat att kartlägga hur tillskotten har fördelats och använts samt analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Jag följer effekterna av den stora satsningen på polisen mycket noga och kommer att göra det även fortsättningsvis.
frs · H9121580 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1580 av (SD) Trygghetsberedningens delbetänkande 1 har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av slutsatserna i Trygghetsberedningens första delbetänkande. Trygghetsberedningen tillsattes och består av representanter från samtliga riksdagspartier. Den är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet. Kommitténs övergripande uppdrag och målsättning är att bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik. görs en delredovisning av slutsatserna. Trygghetsberedningen lämnade över delbetänkandet Vägar till ett tryggare samhälle (SOU 2021:85). Kommittén har genomfört en övergripande analys av de kriminalpolitiska utmaningar som samhället står inför. Syftet med kommitténs förslag är att stärka samhällets förmåga att ge stöd och skydd åt brottsoffer. Trygghetsberedningen föreslår bland annat uppdrag till , och . Delbetänkandet remitterades och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds nu i .
frs · H9121581 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1581 av Kopparklint (M) Förebyggande av onödigt lidande för sexualbrottsutsatta Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att det förebyggs att sexualbrottsutsatta barn och vuxna utsätts för onödigt lidande genom livet och säkerställa att det finns kunskapsbaserad traumavård tillgänglig för dem. Jag har tidigare besvarat flera frågor och interpellationer från Kopparklint angående hälso- och sjukvård för sexualbrottsutsatta. I dessa svar har jag lyft fram hur viktigt det är att regionerna tar ansvar för att organisera och planera hälso- och sjukvården så att alla barn och vuxna som har utsatts för sexuella övergrepp får god och säker vård som förebygger onödigt lidande längre fram i livet för den enskilde. Jag har även informerat om flera av de insatser som regeringen gör på området, bland annat en stor satsning på förlossningsvård och kvinnors hälsa som även omfattar insatser för att stärka tillgången till en tillgänglig och jämlik vård för personer som utsatts för sexuellt våld. I detta ingår medel till regionerna för att de ska säkerställa att det finns en tydlig vårdkedja för personer som blivit utsatta för sexuellt våld eller könsstympning. Regionerna ska arbeta för att kunskapen hos vårdens medarbetare ökar i syfte att bättre kunna upptäcka sexuellt våld och könsstympning, särskilt i de fall kvinnan söker för andra symptom. Vidare ska vårdens bemötande av målgruppen förbättras och hänsyn ska tas till de särskilda behov som kan uppstå efter sexuellt våld och könsstympning. Patienter, inklusive de med en komplex problematik, ska erbjudas vård baserad på bästa möjliga kunskap. Detta kan vid behov innefatta både somatisk och psykiatrisk specialiserad vård. Insatserna görs mot bakgrund av den kartläggning av Kommuner och Regioner som du nämner i frågan. Inom ramen för regeringens satsningar på psykisk hälsa och suicidprevention fördelas dessutom särskilda medel till regionerna för att stärka den psykiatriska traumavården där personer som blivit utsatta för sexuellt våld identifieras som en särskilt utsatt grupp. När det gäller vårdpersonal som möter barn och unga har regeringen även gett ett särskilt uppdrag till att utarbeta och genomföra ett program för kompetensutveckling i psykiatrisk traumavård för berörd personal inom första linjens vård för barn och unga med psykisk ohälsa och inom den specialiserade psykiatrin för barn och unga.
frs · H9121582 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1582 av (M) Brister i skolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med situationer liknande den problematik som uppstått i , där skolhuvudmannen inte säkerställt en god undervisning till barn i särskilda undervisningsgrupper. Jag vill understryka att barn och elever som behöver stöd ska få det. Det är huvudmannens ansvar. Av skollagen (2010:800) framgår att en elevs behov av särskilt stöd skyndsamt ska utredas och att en elev ska ges särskilt stöd om en utredning visar att han eller hon är i behov av sådant stöd. Det särskilda stödet ska ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För en elev som ska ges särskilt stöd ska rektorn besluta om ett åtgärdsprogram. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Om det finns särskilda skäl får ett beslut om särskilt stöd för en elev i bl.a. innebära att det särskilda stödet ska ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till. Av förarbetena till skollagen framgår att de särskilda skäl som kan åberopas för ett beslut om placering i särskild undervisningsgrupp är kopplade till möjligheten att skapa bättre förutsättningar att pedagogiskt hantera elevens stödbehov. Rektorns beslut om åtgärdsprogram och placering i en särskild undervisningsgrupp kan överklagas till . utövar den statliga tillsynen över skollagsreglerad verksamhet som bedrivs av såväl offentlig som enskild huvudman. får Skolinspektionen bl.a. större möjligheter att stänga både fristående och kommunala skolor som har allvarliga och återkommande brister. Detta till följd av beslut om ändringar i skollagen i enlighet med regeringens proposition Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister (prop. 2021/22:45). Skolans arbete med stödinsatser förutsätter tillgång på specialpedagogisk kompetens. Regeringen satsar därför på att stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan och på att utbilda och anställa fler speciallärare och specialpedagoger. Regeringen har bl.a. förlängt och vidgat satsningen Specialpedagogik för lärande som syftar till att stärka den generella specialpedagogiska kompetensen bland lärare och förskollärare. I propositionen Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (prop. 2021/22:162) som ligger på bord föreslår regeringen att elevhälsans uppdrag ska stärkas och förtydligas. Det föreslås även ett krav på tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Regeringen har vidare gett och Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att ta fram stödmaterial för utredning av en elevs behov av särskilt stöd. Uppdraget ska redovisas . Elever som av olika anledningar behöver stödinsatser för att lyckas med sin utbildning ska få det. Det är huvudmannens ansvar. Ingen elev ska lämnas efter i skolan och regeringen kommer fortsätta arbeta för alla elevers möjlighet till en likvärdig utbildning.
frs · H9121583 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1583 Sanktioner mot kommuner av Boriana (M) Boriana har frågat mig om beslut om lokalisering av flyktingförläggningar ska användas som sanktion mot kommuner som fattar beslut som inte ligger i linje med regeringens uppfattning och om jag avser vidta någon åtgärd utifrån detta. Regeringen har möjlighet att styra hur ska lokalisera sin verksamhet. Det sker genom det uppdrag som regeringen gett om att åstadkomma en jämn fördelning mellan kommuner för boenden för skyddsbehövande enligt massflyktsdirektivet. Länsstyrelserna har i uppdrag att delta i genomförandet av uppdrag bl.a. genom att föra dialog med kommunerna i respektive län om utbudet av möjliga boendeplatser. Regeringen anser att det är viktigt att undvika den situation som uppstod 2015 då byggde upp sin boendekapacitet på ett sätt som ledde till en ojämn fördelning mellan landets kommuner. I lagrådsremissen Åtgärder för en jämnare fördelning av boende för vissa skyddsbehövande föreslås att ska få anvisa en kommun att ordna boendet för personer som ansökt om eller beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet. Även förslagen i lagrådsremissen syftar till att boende för personer med tillfälligt skydd ska fördelas jämnt mellan landets kommuner. Bosättningslagen, som infördes , innebär att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända och att mottagandet ska vara jämn fördelat mellan landets kommuner. Att uppnå en jämn fördelning av skyddsbehövande är en av regeringens prioriterade frågor. Om det behövs för att säkerställa att regelverket efterlevs, överväger regeringen att se över förutsättningarna att införa sanktioner eller andra åtgärder mot kommuner som inte som inte fullgör sina lagstadgade skyldigheter. Regeringen följer utvecklingen.
frs · H9121584 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1584 Lokalisering av flyktingförläggningar av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka faktorer jag anser ska ligga till grund för beslut om var flyktingförläggningar ska lokaliseras, och hur jag avser agera utifrån min ståndpunkt. Regeringen har möjlighet att styra hur ska lokalisera sin verksamhet. Den styrning som finns är den som anges i uppdraget som jag nämnt i svaret på fråga 2021/22:1583 Sanktioner mot kommuner. I frågesvaret nämns också andra åtgärder som syftar till att skyddsbehövande fördelas jämnt mellan landets kommuner. Att uppnå en jämn fördelning av skyddsbehövande är en av regeringens prioriterade frågor. Om det behövs för att säkerställa att regelverket efterlevs, överväger regeringen att se över förutsättningarna att införa sanktioner eller andra åtgärder mot kommuner som inte fullgör sina lagstadgade skyldigheter. Regeringen följer utvecklingen.
frs · H9121585 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1585 av Kopparklint (M) beroendeställning till avseende vindkraft Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att inte ska befinna sig i beroendeställning till när det gäller vindkraft. har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel och utländska investeringar tillför kapital, kunskap och kompetens som är av stor betydelse för det svenska samhället. är regeringen väl medveten om de säkerhetsrisker som utländska investeringar inom vissa verksamheter, såsom kritisk infrastruktur, kan medföra. Enligt är strategiska uppköp och investeringar i svenska företag ett av de sätt som främmande makt använder sig av för att uppnå strategiska fördelar. Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom verksamhet som är av betydelse för säkerhet och annan verksamhet som behövs för att säkerställa särskilt viktiga samhällsfunktioner. gäller reglerna i säkerhetsskyddslagen (2018:585) även överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Därmed har bestämmelserna skärpts så att det numer är möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. I den utredning om ett system för granskning av utländska direktinvesteringar som redovisades och som därefter remitterats föreslås bland annat att investeringar i energiinfrastruktur ska omfattas av ett granskningssystem. Förslaget bereds nu i . har beslutat om en ändring av ellagen med innebörden att driften av elnät ska utföras i . Bestämmelsen träder i kraft . Regeringen arbetar ständigt med att förstärka och förbättra det redan starka skydd som finns mot aktörer vars verksamhet kan utgöra en säkerhetsrisk för det svenska samhället.
frs · H9121586 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1586 av Kopparklint (M) Kommunpolisernas roll Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta så att polisen har tillräckliga resurser för att jobba med sitt uppdrag gentemot kommunerna och kommuninvånarna. Att säkerställa polisiär närvaro i lokalsamhället är en prioriterad fråga för regeringen. Den stora polistillväxten kommer att medföra att den lokala närvaron ytterligare kan stärkas. Från regeringens sida ser vi till att har goda förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Vidare har regeringen i regleringsbrev ställt krav på att ska öka sin närvaro i hela landet. I regleringsbrevet har regeringen även ställt krav på att redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro. I detta ingår att redovisa antalet områdespoliser och kommunpoliser per polisregion. Jag följer polistillväxten mycket noggrant och kan konstatera att antalet polisanställda i har ökat med nära 6 500 personer . Det innebär en ökning med cirka 2 000 poliser och 4 500 civilanställda. Sedan ombildning 2015 har myndighetens anslag ökat med nästan . beräknas myndighetens anslag att nästan fördubblas jämfört med . Regeringen har således möjliggjort personalförstärkningar i hela landet genom en målinriktad och historiskt omfattande satsning.
frs · H9121587 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1587 av (C) Stängning av obevakade järnvägsövergångar har frågat mig om jag anser att uppdraget till om hur man ska jobba med stängning av obevakade järnvägsövergångar är tydligt, och om inte, huruvida jag avser att vidta några åtgärder. Regeringen gav i uppdrag att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Till följd av uppdraget har inlett en mer systematisk satsning på att öka säkerheten i de plankorsningar som har förhöjd olycksrisk och genomför funktionsutredningar för att ta fram förslag på hur dessa prioriterade korsningar kan göras säkrare. har åtgärdat totalt cirka 220 plankorsningar och genomfört utökade siktröjningar på 130 platser. Utöver dessa åtgärder så utförs det inom baskontrakten för järnvägsunderhåll kontinuerliga besiktningar och närsiktsröjningar för att förbättra sikten och höja säkerheten. genomför även åtgärder på enskilda plankorsningar över hela landet i samband med upprustningar av hela järnvägsstråk i syfte att förbättra säkerheten. Jag förutsätter att har rutiner och arbetssätt som ska säkerställa att erforderlig kommunikation sker med kommuner, näringsliv, boende och berörda myndigheter. Jag utgår ifrån att utifrån sitt uppdrag arbetar för att minimera de störningar som stängda järnvägsövergångar kan medföra.
frs · H9121588 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1588 av (MP) Näringspolitiska effekter av ett svenskt Natomedlemskap har frågat mig om regeringen gjort någon analys av vilka effekter ett svenskt Natomedlemskap skulle få för exporten inom näringslivet generellt, och för exporten inom försvarsindustrin i synnerhet. Beslutet om att ansöka om medlemskap i är baserat på säkerhetspolitiska överväganden till följd av utvecklingen i vår omvärld. En analys av eventuella ekonomiska effekter som kan uppstå till följd av ett Natomedlemskap har inte genomförts. Den senaste tidens utveckling innebär en ny spelplan som vi behöver förhålla oss till. Generellt sett är osäkerhet och risk något som är negativt när det gäller exempelvis investeringsbeslut. Ett Natomedlemskap bör minska de säkerhetspolitiska riskerna och kan därmed vara något som är positivt för investeringsklimatet i . Ett exportberoende land som påverkas av händelser i omvärlden och det är viktigt med goda handelsrelationer. Om ett Natomedlemskap kommer att påverka export är svårt att förutsäga men min förhoppning är att det kommer ha en positiv effekt för näringslivet och att det kan leda till förnyade och fördjupade handelsrelationer. När det gäller försvarsmateriel handlar det ofta om långsiktiga beslut och industriella relationer. Den svenska försvarsindustrin kommer fortsatt att vara en relevant aktör, såväl för materielförsörjningen av Försvarsmakten som på exportmarknaden.
frs · H9121589 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1589 av (SD) En ny uppföljningsmodell av polisens arbete har frågat mig hur regeringen ämnar se till att arbete med att ta fram en ny uppföljningsmodell slutförs och tas i bruk . arbetar kontinuerligt med att utvärdera, följa upp och utveckla sin verksamhet. Det är myndigheten som beslutar om hur verksamheten ska organiseras, utifrån sin instruktion och andra författningar, och det är även myndigheten som ansvarar för prioriteringar och resursfördelning inom myndigheten. Detta är en viktig princip som ska värnas. Regeringens resultatuppföljning av följer den logik som gäller för samtliga myndigheter. Återrapporteringskrav och uppdrag lämnas i det årliga regleringsbrevet som gäller utöver myndighetens instruktion och andra författningar. lyder dessutom under internrevisionsförordningen och har en internrevision samt en tillsynsenhet som fortlöpande bidrar till att utveckla myndighetens verksamhet. Det är en pågående process som myndigheten själv styr över. För att utvärdera de stora resursförstärkningar som har tilldelats och för att utvärdera satsningen på 10 000 fler anställda i –2024 gav regeringen i uppdrag att utvärdera satsningen. I uppdraget ingår bland annat att kartlägga hur tillskotten har fördelats och använts samt analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Därutöver har regeringen även gett i uppdrag att vidareutveckla den modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter som myndigheten presenterade i rapporten modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter (Brå 2018:8). ska vidareutveckla den del av modellen som rör resultatmått för rättskedjan. Uppdraget är ett led i att utveckla en mer heltäckande, sammanhållen och ändamålsenlig uppföljning av rättskedjans verksamheter. Uppdraget ska redovisas .
frs · H9121590 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1590 av (KD) En utredning om internmoms har frågat mig när regeringen avser att tillsätta utredningen om internmomsen. har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska utreda hur frågan om intern mervärdesskatt mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med och utan att öka risken för fusk med mervärdesskattesystemet. Regeringen känner till frågan med intern mervärdesskatt mellan föreningar i samma organisationsstruktur. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU. Tillkännagivandet bereds inom .
frs · H9121591 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1591 av (SD) om Sidas arbete har frågat mig om det finns fog för den kritik som riktas mot regeringen från i deras granskningsrapport om Sidas val av samarbetspartner och biståndsform och om jag som ansvarigt statsråd avser vidta åtgärder som en följd av detta. Regeringen välkomnar , hur och varför – Sidas val av samarbetspartner och biståndsform (RiR 2022:9). Det är bra att med jämna mellanrum få en översyn av regeringens styrning och myndighetens interna rutiner och beredningsordning. Regeringen aviserade i budgetpropositionen 2022 (prop. 2021/22:1) avsikten att vidareutveckla styrningen av myndigheten. Detta arbete tar avstamp i rapporten styrning – en översyn av regeringens styrning och Sidas interna effektivitet, ledning och uppföljning (Statskontoret 2020:22) som Statskontoret och redovisade på regeringens uppdrag. Regeringen kommer, enligt sedvanliga rutiner, att återkomma till med en skrivelse där en samlad bedömning av iakttagelser och rekommendationer görs. I skrivelsen kommer regeringen även att redovisa vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av granskningsrapporten.