ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121757 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1757 Demokratiska fri- och rättigheter i Natoförhandlingarna med och fråga 2021/22:1758 Fängslade journalister och mänskliga rättigheter i förhandlingarna om Natomedlemskap, båda av Amineh Kakabaveh (-) Amineh Kakabaveh har frågat mig i vilken utsträckning regeringen i diskussionerna med om eventuella Natomedlemskap betonar betydelsen av demokratiska och mänskliga rättigheter samt tillämpandet av en korrekt rättsordning, och om kommer att kräva frigivning av Demirtaş och andra politiska fångar. Kakabaveh har också frågat mig om jag och regeringen kommer att kräva frigivning av fängslade journalister, stärka yttrandefriheten i samt underlätta framväxten av en fri press. Regeringen arbetar intensivt tillsammans med och Nato för att bereda väg för ett Natomedlemskap. Detta arbete inbegriper dialog med alla Natos medlemmar, däribland . Regeringen har framfört att vi som framtida Natoallierade ser fram emot att stärka samarbetet med inom fred och säkerhet samt motverkande av terrorism i alla dess former och manifestationer. Regeringen kommenterar inte detaljerna i dialogen med och partners eftersom vi inte tror att detta främjar den övergripande målsättningen att bli medlem i Nato.
frs · H9121758 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1757 Demokratiska fri- och rättigheter i Natoförhandlingarna med och fråga 2021/22:1758 Fängslade journalister och mänskliga rättigheter i förhandlingarna om Natomedlemskap, båda av Amineh Kakabaveh (-) Amineh Kakabaveh har frågat mig i vilken utsträckning regeringen i diskussionerna med om eventuella Natomedlemskap betonar betydelsen av demokratiska och mänskliga rättigheter samt tillämpandet av en korrekt rättsordning, och om kommer att kräva frigivning av Demirtaş och andra politiska fångar. Kakabaveh har också frågat mig om jag och regeringen kommer att kräva frigivning av fängslade journalister, stärka yttrandefriheten i samt underlätta framväxten av en fri press. Regeringen arbetar intensivt tillsammans med och Nato för att bereda väg för ett Natomedlemskap. Detta arbete inbegriper dialog med alla Natos medlemmar, däribland . Regeringen har framfört att vi som framtida Natoallierade ser fram emot att stärka samarbetet med inom fred och säkerhet samt motverkande av terrorism i alla dess former och manifestationer. Regeringen kommenterar inte detaljerna i dialogen med och partners eftersom vi inte tror att detta främjar den övergripande målsättningen att bli medlem i Nato.
frs · H9121759 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1759 av (C) Användandet av marksnål teknik har frågat klimat- och miljöministern om hon instämmer i förslag att det är regeringen som ska besluta teknikval, och om regeringen kommer att utreda frågorna om ersättning vidare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som mycket riktigt påpekar är det önskvärt att vi uppnår större acceptans, kortare ledtider och bättre förutsättningar att bygga ut elnätet på ett effektivt sätt. slutbetänkande överlämnades till klimat- och miljöministern . Ärendet bereds nu i , till exempel sker remittering av betänkandet till , och jag finner det inte lämpligt att förekomma denna process.
frs · H9121760 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1760 av (M) Dieselstölder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler dieselstölder ska upp i . Stöld av drivmedel är en brottstyp som drabbar såväl enskilda individer som företag över hela landet. Regeringens omfattande resursförstärkningar till rättsväsendet , den historiska satsningen på och ett stort antal nya verktyg i brottsbekämpningen innebär avsevärt bättre förutsättningar att arbeta mot bland annat dieselstölder. Dieselstölderna i kan i flera fall kopplas till internationella stöldligor. För att bekämpa de internationella stöldligorna samverkar ofta med andra svenska myndigheter, som och . fick utökade möjligheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, såsom utförsel av misstänkt stöldgods. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare initierat en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredningen föreslår i sitt betänkande att ska ges särskilda befogenheter i gränsnära områden, exempelvis utökade möjligheter att bedriva kamerabevakning och göra ingripanden i brottsförebyggande syfte. Betänkandet är remitterat och bereds nu i . För att komma åt de internationella brottsnätverken är ett internationellt samarbete med andra länder, särskilt inom EU, avgörande. Ett sådant samarbete finns bland annat inom ramen för Europol, där kampen mot internationella stöldligor är ett av tio prioriterade områden. har också omfattande bilaterala operativa samarbeten mot stöldligor. Det pågår således ett aktivt arbete mot dieselstölder, bland annat genom internationellt polissamarbete och genom lagstiftningsåtgärder. Detta är även ett område där samarbete mellan näringslivet och de brottsbekämpande myndigheterna även fortsatt kommer att ge en avskräckande och säkerhetshöjande effekt.
frs · H9121761 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1761 av (L) Försäljning av ljuddämpare och fråga 2021/22:1765 av (M) Försäljningen av ljuddämpare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att uppnå syftet med den ändring i vapenlagen som har beslutat och som innebär att ljuddämpare ska vara licensfria och jämställas med ammunition. Vidare har frågat mig vad jag kommer att göra nu för att lösa frågan för landets vapenhandlare, jägare och skyttar. kommer det inte längre att krävas vapenhandlartillstånd enligt vapenlagen (1996:67) för den som vill sälja ljuddämpare. Ljuddämpare till tillståndspliktiga vapen regleras även i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. (), som prövar frågor om tillstånd enligt den lagen, har meddelat att myndighetens tillämpning av regelverket innebär att handel med ljuddämpare till handeldvapen även i fortsättningen kommer att vara undantaget kravet på tillstånd. Den som bedriver handel med ljuddämpare till handeldvapen behöver alltså inte något tillstånd från ISP. Det föreligger därför inget behov för regeringen att vidta några åtgärder.
frs · H9121762 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1762 av (S) Priset på naturgas för uppvärmning av hus har frågat mig om vad jag avser göra för att underlätta den ekonomiska situation för boende som använder naturgas för uppvärmning. I det västsvenska naturgasnätet finns det ungefär 12 000 hushållskunder som använder naturgas för uppvärmning. Naturgaspriset har historiskt varit förutsägbart med tydliga säsongsvariationer. Det innebär bland annat att marknadens aktörer fyller naturgaslager när det är billigt för att sedan använda den gasen när priset är dyrare . är denna marknadsdynamik bruten, delvis på grund av oprovocerade invasionskrig i . är behörig myndighet för det västsvenska naturgasnätet. De bedömer att de höga priserna på naturgas kan fortsätta och det är något som naturgaskonsumenter bör förbereda sig inför. Regeringen anser att beroendet av rysk naturgas bör upphöra så fort som möjligt av både klimat- och säkerhetsskäl. Regeringen anser därtill att den långsiktiga lösningen är att påskynda energiomställningen och ersätta fossil energi med fossilfria alternativ som till exempel bioenergi, vindkraft och kärnkraft. Regeringen ser också att minskad energianvändning har en mycket viktig roll i arbetet att mildra effekterna för allt från privatpersoner till stora industrier. I detta avseende har flera pågående uppdrag, bland annat nätverk för energieffektiva flerbostadshus (BeBo).
frs · H9121763 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1763 av (M) Underlag för ansökan om gruvdrift har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regelverket som styr koncessionsfrågorna i ska leva upp till internationell standard. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av och metall som är viktiga för en grön omställning. En förutsättning för att meddela en bearbetningskoncession är att en fyndighet som sannolikt kan tillgodogöras ekonomiskt har blivit påträffad. Detta kallas malmbevisning som ska visa huruvida mineraltillgången är tillräcklig för ekonomisk lönsamhet. Malmbevisningen ställer stora krav på en sökande att redovisa uppgifter om undersökningsresultat samt de ekonomiska förutsättningarna för en eventuell utvinning och bearbetning av fyndigheten. Bevisningen görs i regel utifrån internationella standarder. Därutöver använder medlemmar i den svenska branschorganisationen för gruv- och mineralnäringen, Svemin, en gemensam standard och vägledning och i deras etiska regler framgår att The and ska följas som är en internationell standard för rapportering som bl.a. omfattar mineralresurs, mineralreserv och mineraltillgång. Regeringen har tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01) med uppdrag att bl.a. analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta. Utredningen ska lämna sitt betänkande .
frs · H9121765 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1761 av (L) Försäljning av ljuddämpare och fråga 2021/22:1765 av (M) Försäljningen av ljuddämpare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att uppnå syftet med den ändring i vapenlagen som har beslutat och som innebär att ljuddämpare ska vara licensfria och jämställas med ammunition. Vidare har frågat mig vad jag kommer att göra nu för att lösa frågan för landets vapenhandlare, jägare och skyttar. kommer det inte längre att krävas vapenhandlartillstånd enligt vapenlagen (1996:67) för den som vill sälja ljuddämpare. Ljuddämpare till tillståndspliktiga vapen regleras även i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. (), som prövar frågor om tillstånd enligt den lagen, har meddelat att myndighetens tillämpning av regelverket innebär att handel med ljuddämpare till handeldvapen även i fortsättningen kommer att vara undantaget kravet på tillstånd. Den som bedriver handel med ljuddämpare till handeldvapen behöver alltså inte något tillstånd från ISP. Det föreligger därför inget behov för regeringen att vidta några åtgärder.
frs · H9121766 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1766 av (KD) Omställningsstödet har frågat mig om regeringen har utrett om det finns alternativa stödmöjligheter, dvs. om regeringen har för avsikt att utforma ett nytt mer riktat statsstöd för att de företag som utlovats men ej träffats av nuvarande stödordning ska få ta del av stödet? Regeringen har infört ett flertal stöd till företag för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av covid-19. Viktiga stöd har varit stödet vid korttidsarbete, omställningsstödet och de tillfälliga skatteanstånden som upprepade gånger har förlängts. Det ursprungliga omställningsstödet gällde mars–. Detta stöd krävde statsstödsgodkännande från EU och godkändes som ett stöd till företag för att ersätta skada som uppkommit med anledning av naturkatastrofer och andra extraordinära händelser. Regeringen försökte förlänga det ursprungliga omställningsstödet i oförändrad form men det accepterades inte av kommissionen. I stället tvingades vi införa två parallella stöd, det som vi kallar för det ordinarie omställningsstödet och det s.k. förstärkta omställningsstödet till vissa särskilt drabbade företag. Det ordinarie omställningsstödet godkändes i enlighet med kommissionens tillfälliga ramverk för corona-relaterade stöd dvs. en fortsättning av det ursprungliga stödet men med striktare krav i enlighet med det tillfälliga ramverket. Det innebar bl.a. att regeringen var tvungen att införa ett lägre takbelopp. innebär det att företagen inom ramen för det ordinarie omställningsstödet kunnat erhålla maximalt . Regeringen tog fram det förstärkta omställningsstödet för att kunna stödja de största företagen som slog i takbeloppet. Det gjorde det möjligt att använda ett högre takbelopp. För att kommissionen skulle godkänna ett stöd med högre takbelopp krävdes dock att stödet endast fick ges till företag som lidit skada på grund av restriktioner som i princip inneburit ett verksamhetsförbud. Kravet att visa på ett sådant kvalificerat samband gör att det har varit svårare för företag att erhålla det förstärkta omställningsstödet. Trots detta har över 1 600 ansökningar om det förstärkta omställningsstödet beviljats och av dessa kommer mer än 100 ansökningar från hotellföretag. Vill man ändra kraven för att erhålla det förstärkta omställningsstödet krävs ett nytt statsstödsgodkännande. Godkännandet från kommissionen av det förstärkta omställningsstödet omfattade strikta villkor för att kunna accepteras och att kommissionen nu i efterhand skulle ändra sin inställning bedöms som uteslutet. Regeringen och har gjort stora insatser för att företagen ska få ta del av stöden.
frs · H9121767 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1767 av (S) Långa handläggningstider på har frågat mig vad jag avser att göra för att korta handläggningstiderna på . Det är viktigt att myndigheter har rimliga handläggningstider och regeringen har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med långa handläggningstider. har det varit ett mycket ansträngt läge för till följd av det stora antal personer som sökt sig till från till följd av kriget. har varit tvungna att ställa om sin verksamhet för att kunna hantera alla ärenden enligt det så kallade massflyktsdirektivet. Det går inte att undvika att en så betydande omställning påverkar andra delar av verksamheten. genomför en större rekrytering av nya medarbetare, både för att hantera ärenden enligt massflyktsdirektivet och för att minska konsekvenserna av omställningen för andra delar av verksamheten. Med det sagt är jag beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt.
frs · H9121769 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1769 av (L) Yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskolan har frågat mig vilka risker som jag och regeringen ser inom gymnasieskolan, med tanke på efterfrågan, efter att regeringen beslutat återinföra allmän högskolebehörighet på alla yrkesprogram, och vilka åtgärder jag i så fall är beredd att ta för att motverka dessa. En av de största utmaningarna på arbetsmarknaden i är bristen på rätt utbildad arbetskraft och många arbetsgivare hittar inte den arbetskraft som de söker. Enligt /22 (, 2022) uppgav sju av tio företag att de haft svårt att hitta den kompetens de söker. Yrkesprogrammen är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning men tyvärr har antalet elever på yrkesprogrammen sjunkit drastiskt sedan den förra regeringen tog bort den grundläggande behörigheten inom yrkesprogrammen. För att företag ska kunna expandera och välfärden tryggas är det viktigt att yrkesprogrammens attraktivitet stärks. Därför har regeringen föreslagit att grundläggande behörighet åter ska ingå i alla yrkesprogram. Det kommer att vara möjligt att välja bort den grundläggande behörigheten om eleven så önskar. Det här förslaget har efterfrågats av branscherna och en majoritet i har röstat för förslaget. Ett annat problem är att av eleverna som lämnar saknar behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det betyder att elever som verkligen skulle ha stor nytta av en nationellt beslutad yrkesutbildning, utformad i samarbete med branscherna, stängs ute. Regeringen har även givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som bidrar till att trygga kompetensförsörjningen och att fler elever får med sig de kunskaper de behöver för att kunna försörja sig själva (dir. 2022:74). Syftet med utredningen är att det i gymnasieskolan ska finnas flera vägar till arbetslivet som tar hänsyn till behoven på arbetsmarknaden, elevers olika förutsättningar för lärande och att många elever inte är redo att göra sitt yrkesval redan i årskurs 9. Jag vill betona att den här utredningen inte handlar om sänkta ambitionsnivåer och krav, utan om att hitta vägar för att fler elever ska komma vidare i sin utbildning och få ett arbete. Om fler unga kan lämna gymnasieskolan med sådana kompetenser som arbetsgivare efterfrågar skulle det vara en vinst för individen, för arbetsgivare och för hela samhället. Utbildning ska öppna dörrar, inte stänga dem.
frs · H9121770 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1770 av (L) Sänkta krav i skolan har frågat mig om jag ser några negativa konsekvenser för skolväsendet om regeringen ändrar gränsen för godkänt samt slopar betyget F och om jag i så fall har för avsikt att ta några initiativ. Låt mig börja med att slå fast att jag vill ha en skola där kunskap och bildning står i fokus och där varje elev möts av höga förväntningar och tydliga krav. ska det alltid finnas en väg framåt för alla elever. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt och för att kunskapsresultaten i svensk skola ska fortsätta att förbättras. kan jag konstatera att det har varit en alldeles för stor andel elever som inte blir behöriga till nationella program i gymnasieskolan. Det betyder att de elever som kanske allra mest behöver en nationellt beslutad yrkesutbildning stängs ute. Vi vet även att de som inte har en gymnasieutbildning kommer att få det väldigt svårt på arbetsmarknaden. Regeringen är inte ensam om den här uppfattningen. Flera aktörer, bl.a. , och , och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) och har problematiserat och pekat på konsekvenserna av dagens system för övergången från grund- till gymnasieskola. beslutade regeringen att en särskild utredare får i uppdrag att lämna förslag som bidrar till att trygga kompetensförsörjningen och att fler elever får med sig de kunskaper de behöver för att kunna försörja sig själva (dir. 2022:74). Utredningen ska bl.a. analysera för- och nackdelar med hur dagens system för övergången från grund- till gymnasieskola är konstruerat, samt vid behov lämna förslag på förändringar för att elever som haft svårt att nå målen i ska ges bättre möjligheter att förbereda sig för arbetslivet. Utredningen ska vidare beakta förslagen i betänkandet I mål – vägar vidare för att fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning (SOU 2022:34), som remitterades . Regeringen vill inte sänka kraven i skolan och jag vill betona att regeringen inte har lämnat förslag eller tagit ställning i dessa frågor eller till om och hur något behöver ändras. Att utreda frågan om övergångar mellan grundskola och gymnasieskola handlar inte om sänkta ambitionsnivåer, utan om att hitta vägar för att fler elever ska komma vidare i sin utbildning och få ett arbete. Om fler unga, även de som haft svårt att nå målen i , kan lämna gymnasieskolan med sådana kompetenser som arbetsgivare efterfrågar skulle det vara en vinst för individen, för arbetsgivare och för hela samhället. Utbildning ska öppna dörrar, inte stänga dem. Det är viktigt att identifiera och åtgärda brister i skolsystemet. Jag är dock ödmjuk inför att dessa frågor är förenade med svåra avvägningar och att för- och nackdelar med olika alternativ behöver analyseras noggrant. Det behövs helt enkelt ett bättre kunskapsunderlag för att komma fram till om förändringar behöver göras och hur dessa i sådana fall bör utformas. Det är därför som regeringen har tillsatt en utredning inom området.
frs · H9121771 · 2022-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1771 av (SD) Svenskt deltagande på mottagning i har frågat mig om representanter från den svenska permanenta missionen deltog på mottagning i och, om inte, varför. Många mottagningar och sidoevenemang äger rum i samband med Världshälsoförsamlingens möte. representation i är en myndighet som själva planerar sina yttre engagemang. Representationen deltog inte på mottagningen som omnämns i fråga. Jag har i tidigare svar till framhållit att regeringen verkar för samarbete med i en rad tekniska frågor, inklusive hälsofrågor. representation i har återkommande kontakter om WHO-frågor med representationskontor i .
fr · H9111784 · 2022-07-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1784 Svenskt stöd till oligark av (SD) till Utrikesminister (S) Den ryske oligarken har anklagats för en rad grova brott. Det rör sig om utpressning, mutor, kopplingar till organiserad brottslighet och inblandning i det amerikanska presidentvalet . Allt detta kan vi läsa i sanktionsdokument, då han hamnade på sanktionslista 2018 (samt EU:s sanktionslista ). Det bör inte finnas något tvivel om att denne man sannerligen är att betrakta som problematisk och som man bör ha på distans. Ändå visade det sig , tack vare en granskning av SVT, att genomförde en omfattande kampanj i syfte att få att mildra sina sanktioner mot den Putinnära oligarken och vederbörandes aluminiumbolag. Bolaget bedrev nämligen verksamhet i . SVT beskriver samarbetet mellan ministrarna och berörda aluminiumbolag som ”nära”, vilket bekräftas av de handlingar som begärts ut från . Båda statsråden skickade bland annat brev till dåvarande amerikanske utrikesministern (), och reste till den 8–i syfte att träffa politiker samt chefen för sanktionsmyndigheten . Från det ryska bolagets sida skrev man i ett mejl till (skickat ) att man ”såg positivt på arbete” i frågan om sanktioner. En av de som varit djupt kritisk till hur den agerat i denna fråga är finansmannen , vars advokat () dog i ryskt fängelse. Browder menar bland annat att en av orsakerna till att den ryske diktatorn bedriver ett hänsynslöst krig är att man har varit för snäll mot honom. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande: Vilka skäl ligger till grund för regeringens beslut att agera för att lindra sanktionerna mot oligarken , och ångrar ministern den kampanj man genomförde?