ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111627 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1627 Tillägg i skjutkungörelsen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. SD har bland annat belyst att osäkerheten kring när en polis har rätt att använda våld för att genomföra sitt uppdrag riskerar att leda till att polismakten backar från svåra situationer och numerära underlägen. Polisens användning av vapen regleras i polislagen samt genom delegation i skjutkungörelsen. Poliser har även liksom alla rätt till nödvärn. I skjutkungörelsen stadgas att poliser får nyttja vapen för att gripa någon som är skäligen misstänkt för vissa brott. Skjutkungörelsen är gammal och har , men även nu efter kravallerna, kritiserats. Enligt oss borde uppräkningen av brott utökas till att omfatta exempelvis sabotage mot blåljusverksamhet samt våldsamt upplopp. En sådan förändring står det regeringen fritt att genomföra närhelst det passar. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att komplettera eller på andra sätt se över skjutkungörelsen?
fr · H9111628 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1628 Utvärdering av straffbestämmelserna om blåljussabotage av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. De nya straffbestämmelserna om blåljussabotage aktualiserades särskilt i samband med kravallerna. Generellt tillämpas de enligt oss inte i den utsträckning som är önskvärd gentemot dem som angriper polisen. En utvärdering av bestämmelserna bör genomföras med målsättningen att fler som riktar våld mot blåljuspersonal eller blåljusmateriel ska dömas till långvariga fängelsestraff. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att låta utvärdera straffbestämmelserna om blåljussabotage?
fr · H9111629 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1629 Strikt skadeståndsansvar för kriminella ungdomars föräldrar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Det kanske mest skrämmande för många var hur mordförsöken på poliser i vissa fall tycks ha utgjort en familjeaktivitet för Sverigehatande grupper. Många föräldrar, även i utsatta områden, gör säkert sitt yttersta för att hålla koll på och uppfostra sina barn, men tyvärr långt ifrån alla – vilket korankravallerna tydligt visade. Ett förslag från för att stärka familjers incitament att uppfostra sina barn är förslaget om strikt skadeståndsansvar för föräldrar. Det solidariska skadeståndsansvaret för föräldrar gällande deras barns brottslighet bör enligt oss gälla fullt ut, i stället för att vara inskränkt till en viss del av prisbasbeloppet. Mot bakgrund av detta önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att verka för att införa ett fullt ut solidariskt skadeståndsansvar för föräldrar gällande deras barns brottslighet?
fr · H9111630 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1630 Förvaringsdom för samhällsfarliga kriminella av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Det finns i individer som regelbundet begår grova brott och som på intet sätt tycks förmögna att lämna det kriminella levernet bakom sig, och de riskerar att alltid förbli ett hot mot andra. förespråkar riktiga livstidsstraff, men vi anser också att det bör finnas en möjlighet att döma till förvaringsdom. Förslaget skulle påminna om psykiatrisk tvångsvård i den bemärkelsen att det pågår till dess att individen kan antas inte längre utgöra en fara för samhället eller begå nya brott. Med anledning av det ovannämnda önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att se över möjligheten att döma till förvaringsdom?
fr · H9111631 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1631 Samverkan mellan militär och polis av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Ett förslag som SD lyft fram som stött på kritik från andra partier är vår ambition om stärkt samverkan mellan polis och militär. Det är vår uppfattning att det finns tillfällen då militären kunnat understödja polisen, under polisens ledning – inte minst under de krigsliknande förhållanden som rådde under korankravallerna. Den exakta samverkan hade behövt utredas men bör åtminstone inte helt uteslutas. Med anledning av detta önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att verka för en översyn av förutsättningarna för en stärkt samverkan mellan polisen och militären?
fr · H9111632 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1632 Genomförande av ändringarna i EU:s vapendirektiv och en översyn av vapenlagstiftningen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen har kommunicerat kommittédirektiv till en särskild utredare. Denne ska lämna förslag till de författningsändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv på miniminivå. Därutöver ska utredaren bland annat se över de alla tillkännagivanden som staplats på hög hos efter alla gånger kört över regeringen i vapenfrågor. Detta agerande från regeringen kan för den icke insatta uppfattas som handlingskraftigt och positivt – men det kunde inte vara mer fel än så. Anledningen till att regeringen tillsätter en utredning och sätter ihop en parlamentarisk referensgrupp till densamma är inte att man yrvaket börjat värna om jägare och sportskyttar. I stället handlar det om att försöka begrava dessa viktiga frågor under valrörelsen och kunna hänskjuta frågorna till utredningen och referensgruppen. Detta förfarande kommer att brukas varje gång oppositionen kritiserar regeringen för någon enskild vapenfråga de ännu inte löst trots ett flertal tillkännagivanden. Min tes bygger inte endast på min kännedom om det socialdemokratiska partiet utan även på det faktum att regeringen haft på sig att agera i dessa frågor utan att göra det. kom EU:s vapendirektiv, och anledningen till att det inte är implementerat i är endast att Socialdemokraterna med flera inte önskat implementera det på miniminivå (vilket man nu påstår sig önska göra …). Därutöver har i många fall hunnit rikta nya tillkännagivanden i samma frågor, år , utan att regeringen agerat. Det rimliga hade varit att regeringen bara gick riksdagsmajoriteten till mötes genom att komma med ett förslag på implementering av EU:s vapendirektiv som ligger på miniminivå och verkställer de tillkännagivanden som riktats. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera på de riktade tillkännagivandena som utredningen arbetar eller pausa allt arbete till , då uppdraget ska slutredovisas?
fr · H9111633 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1633 Tvångsomhändertagande av fler barn av (SD) till Socialminister (S) Det har pågått systematiska angrepp mot svensk socialtjänst från grupper inom parallallesamhällen i , uppbackade av aktörer från andra länder. Allt från som myndighet till enskilda handläggare har varit i skottgluggen, och det muslimska partiet Nyans försöker att utgöra en megafon för ”kritiken”. Det finns vittnesmål om hur socialsekreterare ute i landet inte vågar bo på adressen där de är folkbokförda och hur hoten, hatet och påtryckningarna i praktiken leder till att handläggare inte vågar fatta rätt beslut om tvångsomhändertagande. Detta utgör endast ett av alla problem som följer av de parallellsamhällen som vuxit fram i som en konsekvens av massinvandring och obefintliga krav på anpassning. I längden är det systemhotande när myndighetspersonal tvingas utstå det som svenska socialsekreterare tvingas utstå , och lösningen får inte vara att man börjar ta hänsyn till den egna hotbilden vid sin myndighetsutövning. I stället menar att sociala ingripanden i familjer som står långt ifrån det svenska samhället behöver öka om samma förväntningar ska tillämpas på föräldraskap, uppfostring och barns rättigheter i utanförskapsområden jämfört med vad som gäller på platser med en större samhällsintegration. borde därför ges i uppdrag att ta fram åtgärderna för att missförhållanden i kulturellt belastade familjer i högre utsträckning ska kunna leda till tvångsingripanden. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att ska se över förutsättningarna för att agera hårdare mot missförhållandena som beskrivs ovan?
fr · H9111634 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1634 Polistaktiska utgångspunkter av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Vid demonstrationer, kravaller och liknande händelser agerar polisen utifrån den särskilda polistaktiken (SPT). Konceptet är konfliktreducerande snarare än att försöka kontrollera folksamlingar. Taktiken har ifrågasatts och behöver enligt oss ses över. Polisen borde i stället uppdras att utveckla taktiker som utgår från att ta och behålla kontrollen i svåra situationer och nedkämpa allvarliga angrepp mot blåljuspersonal, säkerhet och grundlagsskyddade rättigheter. Mot denna bakgrund önskar jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att se över eller ändra den berörda polistaktiken?
fr · H9111635 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1635 Bättre förutsättningar att kartlägga problemindivider av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. I efterdyningarna av kravallerna har polisens utredningsarbete varit direkt beroende av bild- och videomaterial från kroppskameror, drönare och privatpersoner. Det är dock långt ifrån alla poliser som har kroppskameror, och det krävs bättre teknik för att identifiera dem som begått brott. Därför behövs utökade inköp och utökad användning av kroppskameror och drönare men också betydligt fler övervakningskameror i utsatta områden. För att ytterligare underlätta framtida utredningsarbete behövs användning och utveckling av artificiell intelligens, som exempelvis NFC:s test av Clearview AI. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för teknisk upprustning i linje med det som ovan beskrivits?
fr · H9111636 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1636 Svårigheter att genomföra simundervisning av (SD) till Statsrådet (S) Skolidrotten har ett stort värde för oss. Det är där man får prova nya sporter och öva sin motorik. Men det är även genom den som många barn lär sig att simma. En livsavgörande kunskap för oss. Simning ingår i ämnet idrott och hälsa i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, med andra ord så får alla barn i kunskap om hur man lär sig simma under skoltid. Simundervisningen står med i kursplanen i ämnet. Att kunna simma är en förutsättning för att få godkänt i idrott och hälsa. Utöver det lär man sig badvett, säkerhet och hantering av nödsituationer i första hjälpen och hjärt- och lungräddning. Kunskap som räddar liv. Att simma är också en fysisk aktivitet som många utövar som träning eller motion. Det är även viktigt för att vi ska kunna nyttja hav och sjöar för rekreation men framför allt för att förhindra olyckor. Landets idrottslärare larmar nu om bristen på simhallar som gör det svårt att genomföra simundervisning. Det råder stor anläggningsbrist i hela vårt land, inte bara simhallar. De som byggdes är i stora renoveringsbehov, en kostnad som kommuner inte har råd med. Vi har i medier kunnat läsa om simhallar med mögelangrepp och där taket rasat ned. Inomhusmiljön för simhallar kräver kontinuerlig ombesörjning och underhåll. Görs inte det vittrar simhallen till slut ned i grunden, vilket leder till ännu sämre tillgång. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att säkerställa att simundervisning genomförs trots bristande tillgång till simhallar?
fr · H9111637 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1637 Kartläggning av parallellsamhällen av (SD) till Statsrådet (S) har röstat om att en nationell folkräkning ska äga rum. Behovet av en sådan är obestridligt; vi vet inte vilka som befinner sig i . En ansvarslös migrationspolitik och en ineffektiv utvisningspolitik har medfört att långt fler befinner sig i , och särskilt i utsatta områden, än vad som finns på papperet. Många av de illegala som befinner sig i utnyttjar olika bidrag, ibland under olika identiteter. En modern folkräkning kan inte ske på samma vis som gjordes förut, i ett samhälle med hög sammanhållning. Dagens utbredda segregation och stegrande kriminalitet kräver att den genomförs proaktivt och offensivt. Folkräkningen kommer att innebära en kraftansträngning från hela samhället, och fokus bör initialt ligga på lågt hängande frukt i form av utanförskapsområden. En kartläggning behöver ske där bland annat förbrukning av vatten och el mäts och sätts i relation till antalet folkbokförda i området, för att identifiera områden där många illegala migranter kan väntas uppehålla sig. Utifrån detta kan en prioriteringsordning tas fram och arbetet inledas. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att kartlägga parallellsamhällena?
fr · H9111638 · 2022-05-25 00:00:00 — Fråga 2021/22:1638 Indragna sociala rättigheter av (SD) till Socialminister (S) ägde fruktansvärda korankravaller rum i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angrips. Mot denna bakgrund har sedan korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Först ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter ett åtgärdspaket mot parallellsamhällen explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit till våra förslag på åtgärder, men jag avser att åtminstone utkräva svar från regeringen om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Det kanske mest skrämmande för många var hur mordförsöken på poliser i vissa fall tycks ha utgjort en familjeaktivitet för Sverigehatande grupper. Många föräldrar, även i utsatta områden, gör säkert sitt yttersta för att hålla koll på och uppfostra sina barn, men tyvärr långt ifrån alla – vilket korankravallerna tydligt visade. Vi vill därför se över möjligheten att begränsa rätten till ekonomiska bidrag för föräldrar vars barn begår brott. Om vissa personer i en familj begår brott eller annars vägrar foga sig efter svenska samhällsförpliktelser bör tillgången till delar av välfärden och andra sociala rättigheter kunna begränsas. Med anledning av detta önskar jag fråga socialminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att se över förutsättningarna för indragna sociala rättigheter för familjer inblandade i kriminalitet?