ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911760 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:760 Det humanitära lidandet i av (S) till Statsrådet (S) Talibanerna har tagit hela det afghanska folket som gisslan. Det sker utomrättsliga avrättningar, tortyr och kroppsstraff, en hotande hunger- och svältkatastrof för miljontals människor och hot mot såväl religiösa som etniska minoriteter. Men det är inte samma land som . Det sker motstånd mot talibanernas skräckvälde. Kvinnor protesterar på gator och torg. National Resistance of är den opposition som håller ett antal landområden. Alla brott som sker mot krigets lagar måste också fördömas. Vilket också görs, det är utmärkt. kommer det att bli ansvarsutkrävande av de som begår brott mot mänskligheten, krigets lagar med mera. Det kommer att ta tid innan förövarna ställs inför domstol. Men den dagen kommer att komma. Enligt WFP står nästan 23 miljoner afghaner inför akut matbrist, varav 8,7 miljoner är nära svält. FN-organet beräknar att den humanitära sektorn i behöver tillskott på för att kunna distribuera mat till behövande människor runt om i landet. Från svensk sida hade det deklarerats att inte en enda krona ska gå till talibanerna. Det är helt rätt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka fler initiativ tänker statsrådet ta för att mildra det humanitära lidandet i ?
fr · H911761 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:761 Fria och oberoende medier i av (S) till Utrikesminister (S) äger de i rum. som det sker kvävs tryck- och yttrandefriheten sakta men säkert i . Det är resultatet av den nationella säkerhetslagen som infördes via dekret från . Tidningarna och tvingades stänga efter omfattande tillslag. avslutade den oberoende nyhetssidan all sin aktivitet på grund av oro för sina anställdas säkerhet. Det är uppenbart att myndigheterna i och har skapat vad många beskriver som ett klimat präglat av rädsla för journalister och medier som rapporterar oberoende om stadens nyheter. Poliser från avdelningen för nationell säkerhet gör räder mot pro-demokratiska medier där man arresterar journalister, utgivare och anställda. Det finns en välgrundad oro om att det slutligen i endast kommer finnas kvar mindre tidningar som sprider propaganda från kinesiska och dess allierade. skulle kunna bli ett demokratiskt fönster som släpper in syre, men utvecklingen går åt fel håll. skulle kunna bli ett föredöme för övriga . jobbar med den mycket uppskattade demokratisatsningen. Otroligt välbehövligt, speciellt efter pandemin och tillbakagången för demokrati- och mänskliga rättigheter på många håll i världen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ tänker ministern ta för att stötta fria och oberoende medier i ?
fr · H911762 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:762 Jordförvärvslagen av (KD) till Statsrådet (S) ”Hela ska leva” är ett slagord som många partier gärna vill göra till sitt. Det finns en bred samsyn om målet att vi ska ha en levande landsbygd där de svenska jordbruken är ryggraden. Men att skriva slagord är en sak och att lagstifta och skapa förutsättningar är något annat. Varje politiskt beslut måste alltid följas upp och utvärderas så att man är säker på att det man ville uppnå blev uppfyllt. För att den levande landsbygden med jordbruket som en motor verkligen ska bli verklighet krävs det att det finns människor som från generation till generation brukar jorden med familjeföretagens långa horisont som grund. Det har uppmärksammats att jordbruksfastigheter har överförts från fysiska personer till aktiebolag genom ett upplägg som gör att lagens krav på förvärvstillstånd rundas. Även om det naturligtvis finns undantag så vet vi av erfarenhet att bolag och institutioner inte driver jordbruk med samma uthållighet och med samma långsiktiga ansvar. Det spelar därför roll hur ägarstrukturen ser ut inom jordbrukssektorn. Det är därför viktigt att jordförvärvslagen finns och att dess spärrar finns på plats för att den svenska landsbygden inte ska dammsugas av penningstarka internationella aktörer som må ha mycket pengar men saknar den lokala förankringen. Men ett problem med dagens lagstiftning är att enskilda lantbrukare har svårt att vinna en budgivning mot ett bolag eftersom skattereglerna är mer gynnsamma för aktiebolag. Detta leder till stora konsekvenser som inte kan anses vara lagstiftarens avsikt med jordförvärvslagen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet några bekymmer med detta som uppmärksammas, och i så fall, vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för täppa till luckan i jordförvärvslagen?
fr · H911763 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:763 Efterlevnad av jordförvärvslagen av (C) till Statsrådet (S) I nationella medier har det rapporterats om flera fall där aktiebolag genom fastighetsregleringar hos Lantmäteriet på laglig väg har kunnat ta över jordbruksmark utan förvärvstillstånd. Förfarandet förefaller ske genom ett kryphål som strider mot intentionerna i den svenska jordförvärvslagen. befarar att balansen för markinnehav mellan privatpersoner och juridiska personer när det gäller lantbruksegendomar på detta sätt kan rubbas. Det vore olyckligt, bland annat eftersom det skulle försämra förankringen i det lokala jord- och skogsbruket. I förlängningen hotar det människors möjligheter att bo och verka i hela landet. Hur vanligt det är att använda sig av det förfarande som beskrivs ovan för att undvika förvärvstillstånd kan inte den ansvariga handläggande myndigheten svara på. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen med anledning av den information som kommit fram i medier att ta några initiativ för att säkerställa att intentionerna i den svenska jordförvärvslagen efterlevs?
fr · H911764 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:764 Tillämpning av jordförvärvslagen av (SD) till Statsrådet (S) Tidningen redovisade i går ett par fall där en juridisk person hade förvärvat jordbruksmark och skogsmark som hade tillhört en lantbruksegendom utan att någon myndighetsprövning hade gjorts. Det är tydligen möjligt enligt gällande lagstiftning och praxis, men rimmar illa med jordförvärvslagens syfte. Jordförvärvslagen finns till för att fysiska personer ska kunna konkurrera med bolag och därmed äga jord och skog. Samma personer kan då både äga, bruka och bo i sin bygd. Det är mycket viktigt för landsbygden. Det handlar om möjligheter till boende och sysselsättning men även om inflytande på sin närmiljö och om att resurser och möjligheter ska kunna användas för bygdens bästa. Sedan måste ett rimligt utrymme finnas för bolag att bedriva skogsbruk. Jordförvärvslagen ska säkra balansen mellan dessa ägarkategorier och intressen. Det som har hänt betyder att mark kan övergå till bolag på ett sätt som inte var tänkt, vilket ändrar den balansen. Det kan i förlängningen leda till att jord och skog blir spekulationsobjekt och köps upp av utländska intressen, vilket kan få allvarliga följder för svensk landsbygd och dess invånare. Jag anser att det skyndsamt bör utredas vilka förändringar som behövs i jordförvärvslagen för att den ska fortsätta leva upp till sitt viktiga syfte. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att tillämpningen av jordförvärvslagen ska stämma med lagens syfte?
fr · H911765 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:765 Protester i av (V) till Utrikesminister (S) Under nyårshelgen bröt protester ut i med anledning av höga gaspriser, men som även kommit att handla om ett bredare allmänfolkligt missnöje mot landets politiska elit. har det rapporterats om att uppemot 200 människor dödats, över 1 000 skadats och att omkring 10 000 har frihetsberövats av säkerhetsstyrkor. Ryskledda styrkor har kallats in, och militär felaktigt iklädda FN-hjälmar har bemött demonstranter våldsamt. har efter sitt bildande i och med präglats av en högst auktoritär politisk ledning. De nuvarande protesterna är de värsta sedan landets självständighet , som utöver gaspriser gäller korruption, låga löner, arbetslöshet, bristande infrastruktur och mycket mer. som protester blossat upp pågår även en maktkamp i landet. En del experter menar att Kassym-Jomart Tokayev, som handplockades som president av sin , nu vill bryta sig loss från Nazarbaevs grep och tog även dennes plats som ordförande i säkerhetsrådet. Oavsett hur den interna maktstriden exakt går till får det konsekvenser för befolkning som lider av en brist på både ekonomisk fördelningspolitik och demokratiska institutioner fria från korruption. Det är viktigt att omvärldens respons innehåller handlingar som riktar sig mot detta. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder, inklusive sanktioner, för att bemöta det våld och dödande som demonstranter utsätts för i ?
fr · H911766 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:766 Skrivelse angående förnyad ANDTS-strategi 2021–2025 av (KD) till Socialminister (S) beslöt , efter förslag från , att avslå regeringens proposition En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 och strategins övergripande mål. uppmanade i samband med beslutet regeringen att återkomma med ett förslag till nytt övergripande mål som tar hänsyn till de varierande skadeverkningarna som olika tobaks- och nikotinprodukter kan orsaka, att uppdra åt att klargöra de gradskillnader av ANDT-produkters skadeverkningar som är vetenskapligt påvisade, att uppdra åt att genomföra kartläggningar i syfte att förbättra beroendevården samt att utreda möjligheterna att skapa ett nationellt för ANDTS-prevention med mera. Undertecknad frågade socialministern när regeringen avser att återkomma till med ett nytt förbättrat förslag till ANDTS-strategi (skriftlig fråga 2021/22:662). I sitt svar instämde socialministern om vikten av en samlad strategi inom ANDTS-området. Hon betonade att arbetet inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet vägletts av en samlad strategi och att strategin har haft en viktig och stödjande funktion i det samlade arbetet på nationell, regional och lokal nivå. Hon menade också att det är särskilt viktigt att skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Vidare skrev socialministern i sitt svar att regeringen har tagit emot tillkännagivande och avser att återkomma till . presenterade regeringen förteckningen som redovisar propositioner som är avsedda att lämnas och under återstoden av . Förteckningen innehöll en skrivelse med titel En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025. Det är anmärkningsvärt att regeringen väljer att återkomma till med en skrivelse i stället för en proposition angående en förnyad ANDTS-strategi. Detta då en skrivelse, till skillnad från en proposition, har en mer redogörande karaktär men framför allt inte innehåller förslag till riksdagsbeslut. Baserat på ovanstående önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Utifrån vilket syfte har regeringen valt att återkomma till med en skrivelse i stället för en proposition avseende En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025?
fr · H911767 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:767 Lucka i jordförvärvslagen av (M) till Statsrådet (S) Enligt medieuppgifter finns det ett problem i jordförvärvslagen som gör det möjligt att köpa privat skogsmark och omvandla det till bolagsmark utan att behöva ansöka om förvärvstillstånd. Landsbygdsministern har i en intervju i ATL sagt att hon väntar in ett svar från om detta är ett problem som behöver rättas till. Min fråga till statsrådet är: Om denna lucka finns, är då statsrådet beredd att skyndsamt komma med ett förslag på lagändring som täpper till denna lucka i jordförvärvslagen?
fr · H911768 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:768 Möjlighet till digitala bolagsstämmor av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) uttalade sig justitie- och inrikesministern till om att regeringen inte ser behov av att möjliggöra digitala bolagsstämmor. ställde jag en skriftlig fråga till ministern, i förvärrat pandemiläge (skriftlig fråga 2021/22:677), om ministern kommer att se till att lagstiftningsarbete sker för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor under rådande pandemiläge. Svaret var att ministern inte avsåg att förlänga lagen men skulle följa utvecklingen noga och skulle komma att vidta åtgärder om det bedömdes nödvändigt. infördes tillfälligt möjliggörande av digitala bolagsstämmor på grund av omständigheterna under pandemin. Att man nu inte vill möjliggöra detsamma är anmärkningsvärt på flera sätt. Regeringen sätter in kraftiga restriktioner för många berörda instanser, näringsliv och medborgare. vill man inte möjliggöra digitala bolagsstämmor, vilket innebär svårigheter för näringslivet. Hela samhället och näringslivet använder i allt större utsträckning digitala lösningar, till följd av pandemin och säkerhetsåtgärder. Det går att generellt ifrågasätta hanteringen av pandemin, när, hur och på vilka sätt restriktioner sätts in. bör under alla omständigheter förenklingar, möjligheter och underlättande för bolag användas så att näringslivets verksamheter kan bedrivas på bästa möjliga sätt. Det bör inte utgöra ett hinder att underlätta digitala bolagsstämmor även . Det finns all anledning att skapa möjlighet för detta liksom tidigare i pandemin. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att skyndsamt föreslå möjlighet till digitala bolagsstämmor, och om inte – av vilken orsak?
fr · H911769 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:769 Jämlik vård för patienter med Parkinsons sjukdom av (KD) till Socialminister (S) Det råder stor underbehandling av personer med avancerad parkinson i . Endast omkring hälften av de 2 000–3 000 parkinsonpatienter som beräknas vara i behov av avancerad behandling får tillgång till sådan. Dessutom finns mycket stora regionala skillnader i tillgången till avancerad parkinsonbehandling. Sammantaget innebär detta att vården av patienter med svår parkinson är både underdimensionerad och ojämlik. För en bättre parkinsonvård behöver patienter och resultat stå i centrum. Det kräver en kontinuerlig utvärdering av patientens tillstånd och behov. Därför är riktlinjer tydliga: Parkinsonpatienter ska träffa en läkare med betydande erfarenhet minst och ha tillgång till ett rehabiliteringsteam. följs inte riktlinjerna av sjukhus och regioner, vilket naturligtvis drabbar patienterna. Med anledning av det vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa kontinuerlig utvärdering och bättre efterlevnad av nationella riktlinjer för Parkinsons sjukdom?
fr · H911770 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:770 Mer planerbar elproduktion av (SD) till Statsrådet (S) elproduktion har kännetecknats av att vara konkurrenskraftig, pålitlig och närmast koldioxidfri. Men efter att stängt ned planerbar kraftproduktion i körs oljekraftverket i allt oftare. har summerat produktionen och meddelar att man använde en ansenligt större mängd olja jämfört med året innan. gick det åt olja, vilket är åtta gånger så mycket jämfört med , då förbrukades. Detta motsvarar utsläpp om koldioxid. Inte har verket förbrukat så mycket olja. Detta är naturligtvis ett besvärande faktum för miljön och ut ett klimatperspektiv, men det borde också vara en tankeställare för regeringen, som bär det yttersta ansvaret för den förda energipolitiken. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att ska få mer planerbar fossilfri elproduktion på plats för att minska miljöfarliga utsläpp?
fr · H911771 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:771 Subvention av dyra läkemedel av (V) till Socialminister (S) För dyra och specialdesignade läkemedel och långvariga behandlingar riktade mot små patientgrupper saknas fungerande kostnadsmodeller, och därför behövs nya finansieringslösningar för den typen av läkemedel. Som situationen är nu riskerar människor med svår och allvarlig sjukdom att bli utan behandling då de inte anses vara tillräckligt kostnadseffektiva. Till exempel finns hopp om att kunna leva längre och friskare liv för dem med sjukdomen cystisk fibros då nya mediciner i stället för ”bara” symtomlindring även kan göra patienter friskare på riktigt. Nuvarande läge medför att patientgruppen ibland väljer att betala ur egen ficka för att få chansen att få se sina barn växa upp, eller väljer att flytta över till för att få medicin. I våra grannländer och övriga ser nämligen situationen annorlunda ut beträffande tillgången till dessa läkemedel. lämnades en ny ansökan om subvention för ett läkemedel in till TLV. För bedömning av vilka läkemedel som ska ingå i förmånerna ska hänsyn tas till behov och solidaritet, människors lika värde samt kostnadseffektivitet. Men viktigt att framhålla är att kostnadseffektivitet ska vara underordnad de två̊ andra principerna. Svåra sjukdomar med tydliga försämringar i livskvalitet ska alltså̊ prioriteras, men så ser det inte ut . modell för subvention och prissättning av läkemedel lämpar sig väl när det kommer till att beräkna nyttan av läkemedel mot breda folksjukdomar men inte för små patientgrupper. För är det viktigt att alla ska ha rätt till en jämlik och bra sjukvård. Den grundläggande principen är att vården ska ges utifrån människors behov, inte om man till exempel har en privat försäkring eller egna medel som möjliggör privata lösningar och utlandsflytt. Alla ska kunna lita på sjukvården i , och frågan om jämlik hälsa och vård är viktig. vill satsa mer pengar för att få en bättre sjukvård och har tidigare föreslagit att regeringen ska utreda förutsättningarna för att staten ska ha ett särskilt stöd till regionerna för de behandlingsmetoder och mediciner som är extra kostsamma. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att de med svår sjukdom som kräver dyr medicinsk behandling ska få det?
fr · H911772 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:772 Framtida godstransporter genom av (C) till Infrastrukturminister (S) Jag vill fråga infrastrukturminister : Kan ministern upplysa om vilka initiativ som saknas från respektive dansk och svensk sida för att säkra framtida godstransporter genom och hur ministern tänker agera för att dessa initiativ ska tas?
fr · H911773 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:773 Strategiska hot inom cyberområdet av (S) till Försvarsminister (S) Säkerhetskraven kring telekomsektorn har skärpts och är av stor vikt att följa upp. Den digitala utvecklingen berör varje människa i vardagen. Tillit och säkerhet är avgörande. (), Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsberedskap (MSM) och har fått i uppdrag att inrätta ett nationellt cybersäkerhetscenter. Arbetet sker i nära samverkan med , polisen och . En fungerande telekomsektor är, inte minst i händelse av kris, av central betydelse för att andra delar av samhället ska fungera. Samverkan mellan samhällets olika delar är avgörande. I sammanhanget kan betonas pågående satsning på utbyggnad av 5G-nät. Det krävs investeringar i mångmiljardklassen för en bred digitalisering som når hela landet. För att stimulera investeringar krävs en ökad förutsägbarhet i regleringen. Bredbandsoperatörernas kunskap om sina egna nät behöver på ett långsiktigt och hållbart sätt tas till vara. Eftersom konkurrensrättsliga aspekter hindrar ett delande av information mellan operatörerna behöver dialog ske både kollektivt och individuellt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga försvarsminister : Avser ministern att ta initiativ för att långsiktigt formalisera samarbete och dialog även med telekomoperatörerna i arbetet med att möta strategiska hot inom cyberområdet?
fr · H911774 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:774 Hälso- och samhällsrisker med nedgrävda telefonkablar av Kopparklint (M) till Klimat- och miljöminister (S) har redan beslutat att ståndpunkt i frågan om ett utökat blyförbud inom EU ska vara att vi inte vill omfattas av det. Vi har ett bra blyförbud som utretts noggrant och på vetenskaplig grund. Blyammunition får användas, förutom där förbud är motiverat, det vill säga i riktiga våtmarker där andfåglar riskerar att få i sig hagel när de äter småsten. Att självklart ska deklarera att vi vill utnyttja den möjlighet som ger medlemsländerna, att vi i ska få bevara vår egen definition av vad som är våtmark, är en självklarhet. I synnerhet när fattat det beslut den gjort. Trots detta visade minister att hon är av en annan uppfattning då hon radade upp flera argument för hur farligt det är med blyammunition i jakt och sportskytte. Med tanke på den hälso- och samhällsfara som minister lyfte fram i interpellationsdebatten med anledning av interpellation 2021/22:203, Konsekvenserna av ett utökat blyförbud, härleder det mig till alla de tusentals mil nedgrävda telefonkablar, med bly, som ligger nedgrävda runt om i . yta är , och vid en överslagsräkning hamnar det cirka en blykula per miljon kvadratmeter som stannar i skogen i samband med jakt och sportskytte. Om man jämför den minimala mängd blykulor som riskerar hamna i marken med telefonkablarna verkar de sistnämnda vara en ofantligt mycket större hälsorisk än den ministern talade om i interpellationsdebatten. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Hur ämnar ministern verka för att nedgrävda telefonblykablar ej ska bli en miljöfara, och är ministern beredd att utreda kablarnas faktiska miljöskada?
fr · H911775 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:775 Alternativ till blyammunition för jakt och sportskytte, skidskytte i synnerhet av Kopparklint (M) till Klimat- och miljöminister (S) Ett totalförbud mot bly i all ammunition förbereds just nu av Echa. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. har dock redan ett bra förbud när det gäller det här. Det har tidigare utretts noggrant och på vetenskaplig grund. Om ett totalförbud träder i kraft kommer det att få förödande konsekvenser, inte bara för jägare och skyttar utan säkerligen också för flera yrkesgrupper som använder blyammunition. Ett viktigt exempel är våra viktiga eftersöksjägare, som behöver avliva djur med omedelbar verkan. När man jagar ska man göra det utan onödigt lidande för villebrådet. Det är god jaktetik. Då behövs ammunition som resulterar i ögonblicklig död. I interpellationsdebatten med anledning av interpellation 2021/22:203, Konsekvenserna av ett utökat blyförbud, sa ministern att det fanns fullgoda alternativ till blyammunition inom alla användningsområden. Detta uttalande gjorde mig och sannerligen många andra jägare och sportskyttar nyfikna på vilka alternativ som ministern talar om. I synnerhet för de äldre gevär som många jägare, sportskyttar och samlare har licens för. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka fullgoda alternativ till blyammunition ämnar ministern lyfta fram och använda i debatterna om ett utökat blyförbud?