ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111111 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1111 Längre lördagsöppet på Systembolaget av (SD) till Socialminister (S) väckte bolagsledningen för Systembolaget frågan om förlängda öppettider eftersom det ”utifrån omvärldsförändringar i termer av exempelvis öppettider generellt och bolagets legitimitet finns behov av att i vissa butiker utöka öppettiderna till senare än ”. En sådan förändring kräver ett riksdagsbeslut, och Systembolaget ville därför att frågan skulle lyftas i . Förslaget om att lyfta frågan i fick dessvärre nobben. har en historia av en alkoholpolitik som sett ur ett omvärldsperspektiv är och har varit extremt begränsad. Trots detta finns det inte mycket som talar för att svenskar därför skulle ha en bättre relation till alkohol än folk i andra länder, vilka ofta har en betydligt mer liberal alkoholpolitik än vad vi har. Min uppfattning är dessutom att regeringen sänder ut dubbla signaler om myndighetsålderns betydelse när de å ena sidan vill sänka åldersgränsen för könsbyte till , å andra sidan inte ens vill låta pröva frågan om att tillåta personer att handla alkohol efter klockan 15 på lördagar. Ur ett demokratiperspektiv finner jag det märkligt att regeringen på ett godtyckligt sätt valt att negligera ett statligt bolags bedömning om hur de själva menar att de på ett bättre sätt skulle kunna driva sina butiker. Oavsett vad regeringen anser om sakfrågan så vore det enda rimliga, men det framför allt mest demokratiska, att får pröva frågan. Med anledning av ovanstående väljer jag att ställa följande fråga till socialminister : Varför har ministern och regeringen valt att inte gå vidare med förslaget om längre lördagsöppet på Systembolaget?
fr · H9111113 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1113 Hanteringen av sekretessbelagda uppgifter inom myndigheter av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) avslöjades det att regeringens vaccinsamordnare skickat sekretessbelagda handlingar till sin privata mejladress och därmed gett Google och amerikanska myndigheter tillgång till dessa. Flera av mejlen innehöll sekretessbelagd information som omfattades av utrikessekretess. Detta föranledde en skriftlig fråga (2020/21:2247) från mig till socialministern om hon avsåg att vidta några generella åtgärder med anledning av det inträffade för att säkerställa att skyddsvärda handlingar hanteras på ett säkert sätt. Hon svarade då att det i information till medarbetare om informationssäkerhet ”framhålls att de arbetsverktyg som tillhandahålls från arbetsgivaren bör vara de som i första hand används i tjänsten” och att ”anställda inom ska oavsett arbetsverktyg alltid säkerställa att eventuell sekretessbelagd eller känslig information hanteras på ett korrekt sätt”. avslöjar att den nytillträdde generaldirektören för Myndigheten för psykologiskt försvar, , har skickat sekretessbelagda uppgifter till privata e-postkonton. Uppgifterna bedöms vara så känsliga att de skulle kunna skada om de röjs. Även när arbetade på konsulära enhet med evakueringen från har han skickat sekretessbelagda uppgifter till privata konton utanför organisationen. Det är uppgifter som därmed har lagrats på ett utländskt företags servrar. ”Dels har uppgifter skickats till hans egna privata mejl hos amerikanska Google – men även till en privat mejladress kopplad till en annan chef vid ”, skriver . ”Uppgifterna, som omfattas av så kallad utrikessekretess, skulle bland annat kunna skada om de röjs. Det meddelar när DN begär ut mejlen.” började sin nya tjänst som generaldirektör för för psykologiskt försvar. DN:s granskning visar att han även efter han har tillträtt denna tjänst har skickat olika uppgifter till sig själv. När DN begär ut dessa mejl meddelar myndigheten att ett fåtal av dessa uppgifter är så känsliga att de riskerar hota säkerhet om de röjs. De omfattas av så kallad försvarssekretess. I något som kan uppfattas som en efterhandskonstruktion ändrar Myndigheten för psykologiskt försvar, efter DN-intervjun med generaldirektören, helt plötsligt sitt tidigare beslut om vad som betraktas som hemligstämplad handling. Uppgifterna som han skickade från sitt nya jobb bedöms inte längre som hemliga med bäring på rikets säkerhet. Beslutet gäller dock inte de uppgifter han skickat på . Det är uppenbart att regeringen har problem med att sekretessbelagda handlingar, som skulle kunna skada om de röjs, inte handhas på korrekt sätt inom myndigheterna. Av denna anledning vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : På vilket sätt försäkrar sig ministern och regeringen om att instruktioner om informationssäkerhet till medarbetare inom efterlevs, och vilka övriga åtgärder avser ministern att vidta för att myndigheter skyddar sekretessbelagda handlingar, som kan skada om de röjs, på ett korrekt sätt?
fr · H9111114 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1114 Vindkraftens skadeverkningar på landsbygden av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Klyftan mellan stad och land är en stor klassfråga. Ofta ser vi hur landsbygden och dess befolkning får betala priset för städernas idéer och ambitioner. Det gäller bland annat energiförsörjning, livsmedelsproduktion, infrastruktur och klimatsatsningar. Framför allt är särskilt utsatt på grund av de resurser som finns att nyttja och de långa avstånden till storstäderna, vilket innebär att resten av inte behöver påverkas av konsekvenserna. Utbyggnaden av storskalig vindkraft innebär enorma konsekvenser för landsbygdens befolkning. Den medför en risk att värdet på tomter och marker som ligger i närheten av vindkraftsparker minskar drastiskt och kan därmed söndra en familjs ekonomi. Ofta är bostaden och tomten de största ekonomiska tillgångarna hos landsbygdens befolkning. När omgivningen ändras negativt i så stor utsträckning som vindkraftsparker medför, rasar ofta fastigheten i värde och gör den näst intill osäljbar. I förlängningen innebär det också att den lokala ortens invånarantal riskerar att minska och den regionala utvecklingen påverkas negativt. Med tanke på ambitionerna med utbyggnad av storskalig vindkraft tycks regeringen inte vilja att hela ska leva. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser regeringen att fortsätta verka för utbyggnad av storskalig vindkraft på landsbygden?
fr · H9111115 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1115 Smittspridning från djurindustrier av (V) till Statsrådet (S) Det är allmänt känt att merparten av våra infektionssjukdomar härrör från djuren. Med den intensiva djuruppfödning som vi har i och i hela den industrialiserade delen av världen kan smittor mellan djur spridas mycket snabbt och även vidare till människor. Coronapandemin är ännu ett exempel på hur smitta spridits från djur till människor. Under pandemin har dessutom coronaviruset spridits på svenska och danska minkfarmer och sedan vidare till människor. är drabbat av en annan smitta, fågelinfluensan. Om det viruset muterar och sprids till människor kan vi ha en ny pandemi på halsen. Mer än 2 miljoner fåglar har avlivats som en följd av fågelinfluensan. Avlivningarna, saneringen och kompensation till fågelindustrin har kostat riksdag och regering . Regeringen har också kompenserat den svenska pälsindustrin med som en följd av coronapandemin. Det här är pengar som hade kunnat användas till andra syften, men som går till att upprätthålla ohållbara djurindustrier. Det finns med andra ord både ekonomiska och hälsomässiga skäl till att förebygga nya smittspridningar. I rapporten för att hindra smittspridning i djurfabriker presenterar Djurens Rätt sju konkreta förslag till hur nya smittor ska kunna förhindras i . Förslagen har säkert ministern redan tagit del av, annars finns de nedan: Återinför avelsförbud på minkfarmer och sätt ett slutdatum för att hålla minkar i bur. Inför ett slutdatum då mer än 100 djurenheter inte längre får hållas på samma gård, för att minska antalet företag med storskalig djurhållning. Inför avståndskrav mellan gårdar som har samma djurarter för att minska riskerna för smittspridning dem emellan. Inför ett slutdatum för när djur inte längre får transporteras i , för att minska spridning av smitta över landet. Inför mål i livsmedelsstrategin om halverad köttkonsumtion till 2030. Rikta om subventioner från kött- och mejeriproduktion till att främja svensk odling och förädling av växtbaserade proteiner. Ge ökade anslag till djurfri forskning och ta fram en handlingsplan för att minska antalet djur som används i djurförsök. Gällande punkt två: En djurenhet är exempelvis 1 ko, 10 minkhonor eller 100 höns, i enlighet med Miljöprövningsförordningen (2013:251). Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att inte fler än 100 djurenheter ska få hållas på samma anläggning, för att förbättra djurvälfärden och för att förebygga nya smittspridningar?
fr · H9111116 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1116 En utökad förskrivningsrätt för sjuksköterskor av (C) till Socialminister (S) väntas behovet av nya medarbetare i vården uppgå till nästan en kvarts miljon människor, drivet av pensionsavgångar och en ökad efterfrågan på vård i takt med att allt fler lever . Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor och undersköterskor är särskilt stort. För att klara behovet av medarbetare i vården måste människor få större möjligheter att arbeta på toppen av sin kompetens. Ett lyckat sätt att skapa en sådan miljö är att undersköterskor tar över delar av sjuksköterskornas uppgifter och att de i sin tur tar över delar av läkarnas uppgifter. Detta är ett arbetssätt som redan används med stor framgång i andra länder. Det kallas för task shifting (uppgiftsbyten) och handlar om att varje yrkesgrupp ska få möjlighet att arbeta på toppen av sin kompetens, vilket ytterst är en fråga om att ta till vara kunskap och yrkesengagemang. Det gäller inte minst sjuksköterskor, som har små möjligheter att avancera i karriären. För att bättre ta till vara sjuksköterskors kompetens och utveckla den nära vården behöver deras förskrivningsrätt omfatta fler områden och läkemedel. Det kan till exempel handla om specialistsjuksköterskor som är verksamma inom ett visst vårdområde, som astma eller diabetessjukvård, som då får förskriva läkemedel kopplade till detta område. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Ser ministern ett behov av att utreda eller på andra sätt verka för en utökad förskrivningsrätt för specialistsjuksköterskor i syfte att skapa fler karriärvägar, attraktivare tjänster och en effektivare arbetsfördelning i sjukvården och i äldreomsorgen?
fr · H9111117 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1117 Bristen på biomedicinska analytiker av (M) till Socialminister (S) Under pandemin har det blivit uppenbart hur viktiga biomedicinska analytiker är för hälso- och sjukvården. Det har även blivit uppenbart att det examineras för få. Detta då drygt hälften av studenterna på biomedicinska analytikerprogrammen avslutar sina studier. Biomedicinska analytiker är ett bristyrke, och det har under de åren skett en ökning av platserna, vilket är en bra satsning men om studenterna inte utexamineras så måste det till andra åtgärder så att sjukvården kan säkra behovet av biomedicinska analytiker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att säkerställa att det finns tillräckligt med biomedicinska analytiker ?
fr · H9111118 · 2022-02-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1118 Dumpning utanför Falsterbohalvön av (M) till Klimat- och miljöminister (S) påbörjade bygget av den konstgjorda halvön i . Svenska myndigheter har varnat för att dumpingen av förorenat slam, som bygget innebär, riskerar att sprida sediment och föroreningar som hotar havsmiljön. Dumpningen sker nära den svenska gränsen och enbart från det skyddade Natura 2000-området utanför Falsterbohalvön. Trots att svenska myndigheter bedömer att dumpningen kommer att påverka miljön negativt har gått vidare med planerna. Enligt Esbokonventionen ska grannländer informera varandra om planerade verksamheter som kan orsaka miljöeffekt och dessutom i möjligaste mån undvika omfattande miljöeffekter. Den svenska bedömningen har varit att sediment och föroreningar kommer att hota havsmiljön, men trots detta har gått vidare med planerna. Infrastrukturminister har sagt att ministrar inte kommer ta den danska regeringen i örat. Ett besked som inte på något sätt är betryggande för den skånska kusten. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vad avser ministern att ta för initiativ med anledning av den danska dumpningen utanför Falsterbohalvön?
fr · H9111119 · 2022-02-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1119 Bilmålvakter av (M) till Infrastrukturminister (S) har drygt 4 miljoner bilägare, och nästan tre fjärdedelar av dessa äger en enda bil. av bilägarna har tio bilar eller färre. Vissa kriminella har skapat stora problem då de låter bilmålvakter äga deras bilar så att de kan strunta i p-avgifter, bilskatter med mera och för att undvika utmätning eller för bidragsbedrägerier. fanns det sex personer som äger fler än 2 000 bilar, vilket är helt orimligt och ställer till stora problem för polis, rättsväsen, kronofogde och andra myndigheter. Det är angeläget att förhindra denna kriminalitet genom bilmålvakter. Man skulle exempelvis kunna göra som med vapen, så att den som vill äga fler bilar än ett visst beslutat antal måste ansöka om lov. Därmed skapas en spärr i systemet och kontrollen blir automatisk. Enligt skulle endast drygt 14 000 personer drabbas om gränsen sattes till max tio fordon. Min fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder som förhindrar bilmålvakter och som därmed automatiskt skulle göra det svårare för kriminella att lura stat och kommun på stora belopp och försvåra fortsatt kriminalitet?
fr · H9111120 · 2022-02-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1120 Svensk kultur av (SD) Under frågestund fick kulturministern frågan från om det finns svensk kultur och vad det i sådana fall är. Kulturministern har en något bristfällig historik när det kommer till att leverera raka, tydliga och korrekta svar under sin korta tid som statsråd – så blev fallet även . Kulturministerns svar löd: ”Det finns någonting som heter kultur i . Det är det absolut viktigaste för mig. Det ska finnas kultur över hela landet för alla, oavsett bakgrund. Det är a och o.” Hon hann även ta avstånd från hat och hot samt ta ställning för fria medier. Ett svar, absolut, men definitivt inte ett svar på den ställda frågan. Det borde inte vara kontroversiellt för kulturminister att konstatera att det finns svensk kultur och åtminstone ge ett par exempel på denna. Frågan är annars vilken kultur som kulturminister ska arbeta med och kring? Mot denna bakgrund önskar jag fråga kulturminister följande: Är det ministerns uppfattning att det finns en svensk kultur, och hur avser ministern att verka för att värna om denna?
fr · H9111121 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1121 Ändringar i artskyddsförordningen av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Artskyddsförordningen tolkas av som att alla vilda fåglar i skogen ska fridlysas och skyddas och går därmed längre än EU-direktiven. Denna skärpning innebär att alla skogsägare är skyldiga att visa hänsyn till alla fåglar på individnivå. De måste göra egna utredningar, inventeringar och fältbesök till höga kostnader och bära en stor administrativ börda, vilket kan göra det omöjligt för familjeföretagare och mindre skogsägare att avverka sin skog. Till detta ska läggas långa handläggningstider och stor osäkerhet i förfarandet. Det blir en massiv byråkrati då rättssystemet kommer att översvämmas av avverkningsärenden. Det finns också en stor risk att det blir stora negativa konsekvenser även för skogsindustrin, då de behöver löpande tillgång till virke. I ett avgörande från konstateras att det svenska regelverket för skyddet av fåglar än strängare än vad EU kräver. Det innebär också att regeringen kan ändra reglerna utan att det står i strid med EU:s direktiv. har slagit ihop bestämmelserna om sällsynta arter och fåglar, men har ändrat sin bedömning och gjort en ny tolkning, så att samma regler gäller för särskilt hotade arter och alla fåglar oavsett om de är hotade eller inte. Min fråga till klimat- och miljöminister är därför: Avser ministern att vidta åtgärder som ändrar implementeringen så att de två EU-direktiven får olika paragrafer, så att man skiljer på sällsynta arter och alla vilda fåglar?
fr · H9111122 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1122 Sekretessen inom utrikesförvaltningen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har avslöjat hur , som tillträdde som generaldirektör för för psykologiskt försvar, har skickat sekretessbelagda uppgifter till privata e-postkonton. Uppgifterna som skickats bedöms till och med vara så känsliga att de skulle kunna skada om de röjs, varför de också maskats när tidningen begärt ut uppgifterna. Det är dock inte första gången generaldirektören har skickat sekretessbelagd information till privata adresser. hände det nämligen också, men då när vederbörande arbetade på konsulära enhet som sysslat med den svenska evakueringen från . Det är illa nog att en person som sitter på så betydelsefulla poster i stadsförvaltningen agerar klandervärt ur säkerhetssynpunkt, men problemet tycks vara mycket djupare än så. avslöjades exempelvis att regeringens vaccinsamordnare hade skickat sekretessbelagda handlingar till sin privata mejladress, och vi minns alla den så kallade transportstyrelseskandalen. Mot bakgrund av dessa historier tycks säkerhetstänket inom med tillhörande myndigheter vara bristfälligt, milt uttryckt. Hanteringen upprepar sig , som personer som ansvarat för detta, såsom statsrådet i fallet med transportstyrelseskandalen, får fortsätta verka på centrala roller inom statsförvaltningen. Justitie- och inrikesminister önskas därför svara på följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stärka hanteringen med känslig information, och på vilket sätt har hanteringen förbättrats snedsteg?
fr · H9111123 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1123 Samfälligheter och laddstolpar av (C) till Statsrådet (S) Det finns, trots att regeringen hävdar motsatsen, fortfarande stora problem hos Lantmäteriet när det kommer till samfälligheters möjligheter att investera i laddstolpar för elfordon. Lantmäteriet kräver en ny förrättning, vilket går på . För en liten samfällighet är det mycket stora summor, utan att något som helst mervärde skapas. Lantmäteriet hävdar att laddning av fordon inte ingår i det som kan förväntas av en parkeringsplats och dess samfällighet. Detta trots att regeringen är mycket tydlig med att elektrifieringen av fordonsflottan är prioriterad. är en laddplats därmed en naturlig del av det behov som finns vid stadigvarande parkering och lär bli så än mer , på samma sätt som motorvärmare är och som är godkänt inom de förrättningar som redan finns. Det finns ett otal fall som visar på de orimliga kostnaderna. Senast i Gunnesbo där notan från Lantmäteriet landade på . Det finns även exempel från där en liten samfällighet på fyra personer skulle vilja sätta upp laddstolpar men riskerar att drabbas av kostnader på upp till 25 000kr per person bara för att få en ny förrättning. Vi vet att möjlighet att ladda i närheten av hemmet är helt avgörande för beslutet att skaffa elbil. Varje försening innebär ökade utsläpp och långsammare omställning. Det är därför av största vikt att regeringen agerar för att sänka, eller helt slopa, kostnaderna för en ny förrättning, eller ännu hellre ser över lagstiftningen så att en ny förrättning inte behövs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att agera för att laddstolpar ska kunna sättas upp utan ny förrättning från Lantmäteriet, och i så fall hur?
fr · H9111124 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1124 Begreppet kommunalt avfall av (M) till Klimat- och miljöminister (S) infördes begreppet ”kommunalt avfall” i svensk lagstiftning. Det var en del av implementeringen av det reviderade avfallsdirektivet och gjordes av statistikskäl. Detta sas i förarbetena inte förändra ansvarsfördelningen för olika avfallsflöden. Dock kom med en vägledning i vilken myndigheten tolkar begreppet bredare än termen hushållsavfall. Som en direkt följd av denna tolkning bedöms exempelvis företagens verksamhetsavfall utgöra kommunalt avfall, vilket lägger ansvaret för avfallet på kommunerna. Med andra ord kan ett företag som använder sig av en privat entreprenör för att hämta, förädla och cirkulera deras avfall göra sig skyldig till lagbrott. Eftersom förarbetena sa att införandet av begreppet inte skulle förändra ansvarsfördelningen väcker tolkning frågetecken. Trots att det därtill saknas praxis ställer nu kommuner och kommunala bolag krav på att de ska hämta det avfall som inte betraktats omfattas av det kommunala ansvaret. Den så kallade frivalsutredningen har tidigare lämnat förslag som delvis hade kunna lösa denna uppkomna situation. Dock förblir det tills vidare oklart vad regeringen avser att göra med dessa förslag. Att företagens arbete med olika cirkulära initiativ försenas med anledning av tolkning är olyckligt och ställer krav på agerande från regeringen. Den svenska lagstiftningen ska vara tydlig och lätt att förstå – något den inte blir med denna myndighetstolkning. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen beredda att vidta för att lösa den otydliga situation som uppkommit?
fr · H9111125 · 2022-02-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:1125 Lokalt fredningsområde av (M) till Statsrådet (S) skickade producentorganisationen i en skrivelse till och begärde att ett lokalt fredningsområde för strömming skulle inrättas tillfälligt . Syftet med åtgärden var att stärka strömmingsbestånden. Av skrivelsen framgår tydligt den oro som producentorganisationen upplever då det gäller tillgången på strömming i allmänhet och tillgången på större strömming för humankonsumtion i synnerhet, vilket i sin tur begränsar möjligheten för surströmmingsproduktion. har även fått stöd från länsstyrelserna i , , och , som intygar att det föreslagna fredningsområdet är ett viktigt övervintringsområde för strömming. Även SLU Aqua har i allmänna ordalag tillstyrkt att åtgärder är nödvändiga att vidta i och att både en minskad fiskeridödlighet och rumsliga regleringar av fisket kan vara verktyg för att åstadkomma en ökad mängd stor strömming. Sent omsider, , alltså senare och efter det att det tänkta fredningsområdet skulle börja lämnas ostört, fick producentorganisationen svar på sin skrivelse. Enligt uttalande från organisationens ordförande var svaret otillfredsställande. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder anser statsrådet bör vidtas för att skydda det småskaliga kustfisket av strömming längs ?