ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121090 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1090 av (SD) Medborgarskap till kriminella har frågat mig om det är acceptabelt att personer som begått grova brott kan erhålla svenskt medborgarskap kort efter brottet. Det finns krav på hederligt levnadssätt då en person ansöker om svenskt medborgarskap. Regeringen har även tillsatt en utredning för att bland annat utreda ett införande av ett krav på att den som vid anmälan om svenskt medborgarskap inte är misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet. Utredningens förslag överlämnades . Betänkandet remitterades och bereds nu inom .
frs · H9121091 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1080 av (M) Uttalanden av ambassadör och fråga 2021/22:1091 av (SD) Ryska ambassadörens uttalanden har frågat mig om jag har för avsikt att kalla upp ambassadör för att meddela det helt oacceptabla i det framförda budskapet i den intervju som gjordes med . har frågat mig om jag avser att kalla upp ambassadör mot bakgrund av de uttalanden som skett eller på annat sätt markera mot vederbörande till förmån för vår grundläggande rätt att bestämma över vårt säkerhetspolitiska vägval. Jag besvarar frågorna samlat. säkerhetspolitik syftar till att garantera landets oberoende och självständighet, värna suveräniteten, intressen, grundläggande värderingar samt att säkerställa svensk handlingsfrihet inför politiska, militära eller andra påtryckningar. Att alla staters suveränitet och politiska handlingsfrihet upprätthålls är av avgörande säkerhetspolitisk betydelse och en central del av de grundprinciper och de folkrättsliga regler som den europeiska säkerhetsordningen vilar på. har framfört krav på att den europeiska säkerhetsordningen ska revideras. Dessa krav skulle begränsa staters möjligheter att göra egna säkerhetspolitiska val, något som är oacceptabelt. Regeringen har varit tydlig med rätt att göra egna säkerhetspolitiska val. Denna hållning är del av den svenska säkerhetspolitiska linjen, vilken är väl känd av . kallades den ryske ambassadören upp till kabinettsekreterare . Kabinettsekreteraren framförde den svenska synen på oacceptabla agerande genom den militära styrkeuppbyggnaden kring och de ryska fortsatta aggressionerna. Kabinettsekreteraren upprepade även att rätt att göra egna säkerhetspolitiska vägval är okränkbar.
frs · H9121092 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1092 av (SD) Det nordiska krissamarbetet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta från svensk sida för att fullfölja överenskommelsen med de andra samarbetsministrarna i . Ett tydligt budskap från mötet med de nordiska samarbetsministrarna var att det finns ett gemensamt intresse och ansvar att dra lärdom av erfarenheterna under pandemin och hålla arbetet med att stärka den nordiska krissamverkan högt på dagordningen. Vi enades också kring processen för arbetet framåt. En utgångspunkt i detta arbete är statsministerdeklarationen om krisberedskap och försörjningstrygghet som antogs , liksom en rad utredningar och analyser som presenterats , däribland Enestams rapport. En nordisk kartläggning om samarbetet vad gäller krisberedskap och försörjningstrygghet kommer också att presenteras i vår. Arbetet med att dra lärdom av pandemin spänner över många politikområden och ett arbete sker redan nu inom olika befintliga nordiska strukturer. Det finns en samsyn bland de nordiska länderna att svaret på hur vi stärker vår krissamverkan inte främst ligger i att skapa nya strukturer, utan i att förbättra informationsflöden, pragmatisk dialog och utveckla nya arbetssätt inom befintliga strukturer. Vi samarbetsministrar behöver formalisera och utveckla den dialog som initierats under pandemin och skapa en gemensam syn kring vårt ansvar och vår roll och hur vi lyfter den nordiska dimensionen inom våra regeringar. Detta är frågor jag drivit under hela pandemin och jag kommer att fortsätta att verka för i samarbetsministerkretsen. Det inrättas nu en kontaktgrupp under det norska ordförandeskapets ledning med uppgift att följa det breda arbetet med att förstärka det nordiska samarbetet vad gäller krissamverkan. De nordiska samarbetsministrarna kommer att ha frågan fortsatt högt på dagordningen och aktivt följa det arbete som sker i syfte att dra lärdom av pandemin och stå bättre rustade inför nästa kris.
frs · H9121093 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1093 av (M) och har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att säkerställa framtida status som dricksvattenkälla. är en unik och värdefull vattentäkt, en av största, som hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden. är i sin helhet utsedd som vattenskyddsområde och omfattas också av flera olika riksintressen enligt , t.ex. vad gäller naturvård, friluftsliv och totalförsvaret. är även, tillsammans med stränder och öar, utpekad av regeringen som Natura 2000-område. Verksamheter som bedrivs vid omfattas av högt ställda krav i enlighet med , och vi ska fortsätta ha högt ställda miljökrav på verksamheter i . På samma sätt måste all prospekteringsverksamhet bedrivas på ett sätt som är förenligt med bestämmelser.
frs · H9121094 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1094 av (M) Odling av matfisk har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att effektivisera tillståndsprocesserna och ge mer långsiktiga villkor för svensk fiskodling. Fisket, vattenbruket och de blå värdekedjorna är viktiga näringar för . Regeringen har tagit ett helhetsgrepp för att säkerställa deras viktiga roll i den gröna omställningen, tillväxten och landsbygdsutvecklingen. Med strategiska satsningar från det offentliga, röjandet av tillväxthinder och mer forskning och innovation stärker vi de blå näringarna. Vattenbruket är en framtidsbransch som kan bidra till jobb och tillväxt i hela landet, att hållbarhetsmål nås och att vi får en bättre tillgång till fisk, skaldjur, musslor och alger. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utgiftsområde 23) förstärktes det kommande havs-, fiskeri- och vattenbruksprogrammet med totalt över åren 2022–2027 i syfte att snabba på utvecklingen av ett hållbart vattenbruk. Regeringen fattade beslut om att programförslaget ska överlämnas till för godkännande. Regelverket för vattenbruket är komplext och involverar prövningar enligt olika lagstiftningar och av olika myndigheter. Vattenbrukssektorn har pekat ut regelförenkling som central för att öka nyetableringar. Regelverket måste skapa incitament till både ökad livsmedelsproduktion och bidrar till att nationella miljömål nås. Arbetet med regelförenkling och att minska den administrativa bördan är viktigt för ett konkurrenskraftigt och hållbart vattenbruk. redovisade 2020 sitt uppdrag att kartlägga och utreda förutsättningarna för en förenklad prövning av vattenbruksverksamheter. Redovisningen bereds inom . Även livsmedelsstrategins handlingsplaner har bidragit till det fortsatta arbetet med att förenkla tillståndsprocesserna inom bland annat vattenbruket. arbetar med digital förenkling, i syfte att minska och förenkla vattenbruksföretagens uppgiftslämnande och kontakter med myndigheter. Exempelvis finns guider för att starta vattenbruksföretag på . Vidare är miljöprövningsprocessen en viktig fråga. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att processen ska vara modern och effektiv, som ett högt miljöskydd uppnås. En viktig åtgärd är den utredning som regeringen har tillsatt för att se över det nuvarande systemet för prövning enligt . Uppdraget ska redovisas . De pågående initiativen är viktiga i arbetet att förkorta och effektivisera processerna för olika tillstånd för vattenbruk. Jag följer den fortsatta utvecklingen noga.
frs · H9121095 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1095 av (M) Enskild fiskerätt och krav på yrkesfiskelicens har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att innehavare av enskild fiskerätt för kust och skärgård som bedriver tillhörande förädling, efter tillstyrkan från berörd länsstyrelse, alltid ska beviljas fiskelicens. Fiskerinäringarnas konkurrenskraft och att möta de utmaningar som fisket och beredningsföretag står inför är viktiga frågor för regeringen. har ett omfattande arbete bedrivits i syfte att ta ett helhetsgrepp kring utmaningarna och koppla ihop olika verktyg som kan användas för fiskerinäringarnas utveckling. har flera verktyg kommit på plats, där det senaste är uppdraget om en myndighetsstrategi för fiske och vattenbruk som Havs- och vattenmyndigheten och redovisade . Utifrån tre huvudmål fokuserar strategin och de tillhörande handlingsplanerna på att kombinera myndigheternas uppdrag för att aktivt hantera förvaltningsfrågor och utmaningar som möjliggör att arbeta för en fiskeriförvaltning som gynnar yrkesfisket och levande skärgårdssamhällen. Det är Havs- och vattenmyndigheten som har regeringens uppdrag att reglera och förvalta fisket samt fördela fiskemöjligheter i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regelverk vilket omfattar krav på fiskelicens för att få sälja sin fångst från havet även om fisket sker på enskild rätt. landsbygdsminister svarade på frågan 2020/21:825, att en fiskelicens får beviljas givet att flera olika villkor uppfylls, bland annat att fisket bedrivs i näringsverksamhet, har anknytning till svensk fiskerinäring samt att tillgången på fisk beaktas när frågan om licens prövas första gången. Myndigheten kan inte dra tillbaka, eller återkalla, en fiskelicens om tillgången på fisk minskar. Detta innebär att det måste göras en långsiktig bedömning om den allmänna tillgången på fisk och inte bara den enskilda arten. En fiskelicens gäller för fiske i havet och i högst , vilket normalt är den tid som beviljas innan fiskelicensen behöver förnyas. Att bedriva fiske i näringsverksamhet bygger på definitionerna i inkomstskattelagen (1999:1229) och bedöms utifrån omfattning och varaktighet. Villkoret om att bedriva fiske i näringsverksamhet har bedömts av myndigheten vara av mindre betydelse vid beslut om fiskelicens än frågan om den allmänna tillgången på fisk. I syfte att bland annat kunna förbättra bedömningen av tillgång på fisk har regeringen uppdragit till Havs- och vattenmyndigheten att redovisa hur myndigheten arbetar för att säkerställa att den fiskeriberoende fångststatistiken från sjöar och kustområden håller en hög kvalitet samt att redovisa pågående insatser och resultat av insatser som har gjorts för att förbättra och förenkla datainsamlingen samt beståndsuppskattningarna. För mig och regeringen är det viktigt att det även finns förutsättningar för ett småskaligt yrkesfiske och en konkurrenskraftig fiskerinäring som levererar och bereder fiskeriprodukter i .
frs · H9121096 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1096 av (M) Brottslighet mot företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka tryggheten för näringsidkare. Regeringen ser allvarligt på brott som riktas mot näringsidkare och har vidtagit ett flertal åtgärder som ska bidra till att minska utsattheten för brott och skapa en tryggare miljö för företagare. trädde lagändringar i kraft som syftar till att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. Bland annat infördes en ny lag om tillträdesförbud till butik som innebär att en person kan förbjudas att få tillträde till och vistas i en butik om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. som lagen om tillträdesförbud till butik infördes så skärptes också den straffrättsliga regleringen av vissa förmögenhetsbrott. Bland annat infördes en ny kvalifikationsgrund i straffbestämmelserna om grov stöld och grovt häleri. Vidare kriminaliserades försök, förberedelse och stämpling till häleri. För att stärka skyddet för näringsidkare är även åtgärder för att förebygga, upptäcka och utreda brott av avgörande betydelse. En ny kamerabevakningslag trädde i kraft som underlättar handelns säkerhetsarbete genom att butiker inte längre behöver ett särskilt tillstånd för att få bedriva kamerabevakning. Regeringen har därefter fortsatt arbetet med att underlätta användningen av kamerabevakning genom en lagändring där tillståndskravet togs bort för flera myndigheter, bland annat . Det är viktigt att personer som begår brott möts av en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet. pågår en försöksverksamhet med snabbare lagföring. Försöksverksamheten omfattar enklare brottsutredningar, där stöld från butik är en av de vanligast förekommande brottsmisstankarna. Handläggningstiden i rättskedjan har mer än halverats i de mål som omfattas av försöksverksamheten. Regeringen fortsätter också arbetet med att stärka polisverksamheten i hela landet och har gjort historiskt stora ökningar av myndighetens anslag. Målsättningen är att från ingången av 2016 till utgången av 2024 öka antalet polisanställda med 10 000. Enligt personalstatistik har vi nått mer än halvvägs. I regleringsbrevet har regeringen också ställt krav på att redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro. Men oavsett vilka resurser som läggs på polisen, kommer det att vara svårt att bevaka och utreda bort all brottslighet mot företagare. En central del är därför företagarnas egna förebyggande åtgärder. Konceptet ”Trygg i butik”, som går ut på att förebygga stölder i butik, är ett bra exempel på förebyggande samverkan mellan polis och företagare. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende och brottsförebyggande arbete, ett gott samarbete mellan berörda aktörer och en ändamålsenlig lagstiftning är viktiga utgångspunkter för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Regeringen fortsätter arbetet för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i med oförminskad kraft.
frs · H9121097 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1097 av (M) Säkerhetsläget på , 2021/22:1103 av (SD) Upphandling av känslig verksamhet samt säkerheten på och 2021/22:1110 av (L) Upphandling av säkerhetskontroller på flygplats har frågat integrations- och migrationsminister om han avser att agera för att utländsk makt inte ska få hantera svensk säkerhetskontroll på . Frågan har överlämnats till mig att besvara. och har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att vital säkerhetsinformation ska komma främmande makt till del genom upphandling såsom i fallet med säkerhetskontrollen på . Regeringen har redan tagit fram omfattande ny reglering på säkerhetsskyddsområdet som både moderniserat och förstärkt regelverket. trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft. Digitaliseringen och den säkerhetspolitiska utvecklingen har dock visat att det finns behov av att ytterligare skärpa regelverket på området. genomfördes därför ytterligare skärpningar av säkerskyddslagstiftningen. Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ansvarar för att vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs för att skydda verksamheten. Enskilda verksamhetsutövare ska ingå säkerhetsskyddsavtal om de avser att ingå ett avtal om bl.a. en tjänst eller vara med utomstående leverantörer och det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller om upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse. måste en aktör som bedriver verksamhet av betydelse för säkerhet och som t.ex. ska samarbeta med en annan aktör eller upphandla en tjänst eller vara, även pröva lämpligheten av samarbetet och i vissa fall även samråda med sin tillsynsmyndighet. har rätt att besluta att förfarandet inte ska få inledas om det är olämpligt ut säkerhetsskyddssynpunkt. Genom skärpningarna har tillsynsmyndigheterna även fått nya undersökningsbefogenheter och rätt att besluta om vitesföreläggande och sanktionsavgift om regelverket inte följs. I det aktuella ärendet är Transportstyrelsen tillsynsmyndighet. Jag kan konstatera att myndigheten har inlett ett tillsynsärende med anledning av Swedavias upphandling på . Ett syfte med de skärpningar som regeringen genomförde av lagstiftningen var just att ge förutsättningar för en mer aktiv tillsyn på säkerhetsskyddsområdet. Jag kommer att fortsätta följa frågan.
frs · H9121098 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1086 av (SD) Tillämpning av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv och fråga 2021/22:1098 av (M) Den nya ordningen i skogen och dess påverkan på klimatarbetet har frågat landsbygdsministern vad regeringen avser att göra för att svenska skogsbrukare inte ska drabbas av ineffektiv byråkrati och rättsosäkerhet med ekonomiska förluster som följd av hur tillämpar EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv genom artskyddsförordningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågan mig hur jag avser att arbeta för att förenkla och underlätta avverkning i svensk skog. Jag väljer att svara på frågorna samlat. Låt mig börja med att säga att regeringen inte bör kommentera bedömning av rättspraxis eftersom det skulle kunna uppfattas som att regeringen försöker styra hur en förvaltningsmyndighet ska besluta i ärenden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Det är en problematisk situation som uppstått, framför allt för att den skapar oro och osäkerhet kring vad som är tillräcklig hänsyn i samband med skogsbruk. Bakgrunden är inte några förändringar i regelverket som regeringen gjort utan nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd som gäller i och hela EU. Regeringen arbetar nu aktivt med vad som behöver göras bl.a. utifrån dom . Det är ett arbete som regeringen prioriterar högt. Problematiken är inte ny utan har uppmärksammats av myndigheter och domstolar tillbaka och fanns med som en punkt i januariavtalet. Regeringen tillsatte i enlighet med januariavtalet en utredning . lämnade sitt betänkande till regeringen och i det finns bl.a. ett förslag om att skilja på fågeldirektivets och art- och habitatdirektivets bestämmelser om artskydd. Betänkandet är remitterat och förslagen bereds inom . Regeringen anser att en stärkt ägande- och brukanderätt bidrar till att i ökad utsträckning kunna ta tillvara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. För att skydda natur, värna rödlistade arter och akut utrotningshotade arter är det viktigt att naturvården stärks på ett sätt som bygger på legitimitet hos de verksamheter som berörs.
frs · H9121099 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:932 av (M) Handläggningstid för vapenlicenser har frågat mig om jag och regeringen är beredda att skjuta till extra medel för att åtgärda problemen med långa handläggningstider för vapenlicenser. I enlighet med beslut om statens budget har anslag ökat med , just i syfte att förkorta handläggningstiderna i vapentillståndsärenden. I regeringens beslut om regleringsbrev till framgår också att myndigheten ska redovisa hur handläggningstiderna i vapentillståndsärenden har utvecklats och hur arbetet med att effektivisera processen för vapentillstånd fortskrider. Av redovisningen ska framgå vilket resultat i form av kortare handläggningstider som kan förväntas . Jag kommer således att fortsätta följa denna fråga noggrant.
frs · H9121100 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1100 av Kopparklint (M) Skydd mot värmeböljor för extra utsatta grupper Kopparklint har frågat justitie- och inrikesministern vilka generella åtgärder ministern ämnar vidta så att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) skulle kunna meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade särskilda boenden. Frågan har överlämnats till mig. MSB har inte rätt att meddela föreskrifter avseende skydd vid värmeböljor i behovsprövade särskilda boenden. Men i och den kommunala hälso- och sjukvårdens krisberedskap ingår att förebygga, motstå och hantera krissituationer. visar i öppna jämförelser att allt fler kommuner har en beredskapsplan för höga temperaturer i särskilda boendeformer. Nära nio av tio kommuner () uppger att de har en beredskapsplan för särskilda boenden för äldre. Det är en ökning sen 2020. Andelen kommuner som har beredskapsplaner i andra boendeformer ökar också.
frs · H9121101 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1101 av (M) Fortsatt problem med framtidsfullmakter har frågat mig när ställföreträdarutredningen förväntas vara färdig och när jag avser att agera för att komma till rätta med problemet med framtidsfullmakter. Att människor som behöver hjälp känner sig trygga med att de också får det är en viktig fråga för mig och regeringen. För mig är det angeläget att vi i har en ordning där ställföreträdarens förutsättningar att hjälpa sin huvudman är anpassade för nutidens utmaningar. överlämnade sitt betänkande män och förvaltare – en översyn (SOU 2021:36) . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . lämnar flera intressanta förslag, bland annat att framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras digitalt. Betänkandet är omfattande och ett stort antal remissinstanser har lämnat synpunkter på de olika förslagen. Regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · H9121102 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1102 av (V) Sjuk- och aktivitetsersättningens påverkan på kommunala avgifter har frågat socialförsäkringsminister om han avser att ta några initiativ för att säkerställa att de ekonomiska förstärkningar som infördes för personer med sjuk- och aktivitetsersättning inte kompenseras bort genom höjda kommunala avgifter. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Kommunernas möjligheter att ta ut avgifter för olika välfärdstjänster följer av lag. När det kommer till insatser enligt socialtjänstlagen får de ta ut skäliga avgifter som inte överstiger kommunens självkostnader. finns för den enskilde dels ett högkostnadsskydd, dels en rätt att alltid tillförsäkras ett så kallat minimibelopp. Minimibeloppet ska säkerställa att även personer med låga inkomster alltid ska ha ett visst ekonomiskt utrymme kvar efter att bostadskostnaderna och de kommunala avgifterna är betalade. En konsekvens av systemet med minimibelopp är att en enskild som får en förbättrad ekonomi kan komma att hamna över gränsen för minimibeloppet och därmed per automatik får en höjd avgift. För att minska dessa automatiska konsekvenser kan regeringen som man genomför satsningar som stärker enskildas ekonomi, också höja minimibeloppet. Precis så gick regeringen också till väga i budgetpropositionen 2022. Där föreslogs flera åtgärder för att bland annat förbättra den ekonomiska situationen för personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning. Garantiersättningen och bostadstillägget höjdes, som nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå i det särskilda bostadstillägget höjdes. Minimibeloppet höjdes då med motsvarande för ensamstående respektive för var och en av sammanlevande makar och sambor. föreslår regeringen en ytterligare höjning av minimibeloppet. Förslaget, som skickades på remiss , föreslås gälla . Enligt förslaget föreslås minimibeloppet höjas med ytterligare 200 respektive , vilket innebär en ny förstärkning av målgruppens disponibla inkomst. Regeringen fortsätter arbetet med att stärka den ekonomiska tryggheten för personer som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte kan arbeta. Regeringen avser därför att noga följa om det finns behov av ytterligare åtgärder för att stärka gruppens ekonomiska ställning.