ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111051 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1051 Marginaleffekter av sjuk- och aktivitetsersättningen av (L) till Statsrådet (S) I budgetpropositionen presenterade regeringen flera förslag som sas gynna personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen menade att den ville tillförsäkra de ersättningsberättigade en högre ekonomisk standard. visar det sig att den samlade inkomsteffekten för den som är beroende av garantinivån blir blygsam på grund av kommunernas debitering av omvårdnadsavgifter, säger , privatekonom på och Sparbankerna, i ett uttalande: ”Jag kan förstå om många ersättningsberättigade blev besvikna när de summerade januari månads inkomster och utgifter. Höjd garantinivå på sjuk- och aktivitetsersättning, lägre inkomstskatt och höjt bostadstillägg åts till stor del upp av en högre omvårdnadsavgift. Beräkningen visar att den som är och lever på garantinivån för sjuk- och aktivitetsersättning fick . höjdes garantinivån till som skatten sänktes. Den höjda ersättningen och sänkta inkomstskatten innebär mer jämfört med . Samma person får även ta del av höjt bostadstillägg. Med en hyra på innebär det en höjning av bostadstillägget med till totalt . Trots en högre inkomst efter skatt på och mer i bostadstillägg blev inkomstökningen i praktiken bara . Det beror på att avgifterna som betalas för omvårdnad är inkomstberoende. Stiger inkomsten kan omvårdnadsavgiften påverkas. Beroende på inkomst, boendekostnader och omvårdnadsbehov kan effekten variera olika mycket.” Det visar sig alltså att många ersättningsberättigade som trodde det skulle bli en inkomstförstärkning på i stället blev blygsamma . Det kan knappast komma som någon överraskning för regeringen att kommunerna tar hänsyn till individens inkomster när de debiterar sina omvårdnadsavgifter. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Var statsrådet och regeringen medvetna om dessa effekter av sitt förslag, och avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att eliminera dessa marginaleffekter?
fr · H9111052 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1052 Apotekens returrätt avseende kylvaror av (KD) till Socialminister (S) Apotekens möjligheter att returnera läkemedel som inte sålts har betydelse för apotekens beslut att köpa in och lagerhålla varor samt att beställa varor som inte finns i lager när de efterfrågas av kunderna. Vi välkomnade därför den lagändring som började gälla 2018 som innebär att apoteken har rätt att returnera läkemedel som kunder inte hämtat ut. Vi beklagar att regeringen dessvärre ännu inte har säkerställt att även så kallade kylvaror inkluderas i den aktuella returrätten, trots att ställde sig bakom ett tillkännagivande utifrån krav angående detta . gavs i uppdrag att kartlägga apotekens nuvarande hantering av läkemedel som förvaras i kyl- eller frysförhållanden samt utreda om en returrätt ska införas för läkemedel som förvaras i låg temperatur. presenterade den aktuella rapporten och föreslår att även läkemedel som ska förvaras i kyl- eller frysförhållanden ska kunna returneras från öppenvårdsapotek. Regeringen har dock ännu inte vidtagit de åtgärder som krävs för att kylvaror ska inkluderas i returrätten. är det av förpackningarna av läkemedel som måste transporteras i obruten kylkedja. Detta motsvarar emellertid av apotekens inköpsvärde. Att då exkludera kylvaror från returrätt påverkar apotekens förmåga att beställa hem särskilt dyra läkemedel, och det gäller inte minst för mindre apotek och apotek i glesbygden. Det är inte ovanligt att en kund beställer hem ett läkemedel som inte finns på lager och därefter ändå går till ett annat apotek för att hämta ut det. Det är då det enskilda som står för hela risken, och en enstaka förpackning kan i vissa fall kosta . En enda beställning kan därför orsaka konkurs för ett mindre apotek. Vill regeringen precis som vi kristdemokrater fortsätta se en bredd av apoteksaktörer som snabbt kan expediera läkemedel till kunderna bör detta ses över. Det är därför angeläget att regeringen återkommer till med förslag på nödvändiga lagändringar för att möjliggöra returrätt även för kylvaror. Baserat på ovanstående önskar jag ställa följande fråga till socialminister : Har ministern och regeringen för avsikt att vidta de åtgärder som i enlighet med rekommendationer krävs för att även kylvaror ska inkluderas i apotekens returrätt, och när kommer det i så fall att ske?
fr · H9111053 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1053 Barn, ekonomisk utsatthet och möjlighet till idrott av (V) till Socialminister (S) Alla barn har rätt till en meningsfull fritid, men deltagandet i fritids- och idrottsaktiviteter är ojämlikt. Barn till föräldrar som har lägre utbildning, låg inkomst eller är utlandsfödda upplever ofta en sämre fritid än andra barn. Enligt organisationen är ett av de vanligaste skälen till ansökningar att barn vill få pengar till att betala medlemsavgiften till en idrottsförening eller simskola. Många familjer har helt enkelt inte råd att betala medlemsavgiften, och ibland är det bara några hundralappar som avgör om barnet kan vara med eller inte. I nuvarande diskussion om vikten av förebyggande åtgärder för att minska rekrytering till ungdomsbrottslighet saknas ofta förslag till konkreta åtgärder. För är idrottsföreningar en självklar del av civilsamhället att samverka med för att fånga upp fler barn, och då framförallt i de områden där många människor bor och lever i ekonomisk utsatthet. Idrottsföreningar har en unik möjlighet att bryta segregation och utanförskap. För den som ansöker om försörjningsstöd ingår omkostnader som rör barn, och där ska till exempel avgift till idrottsföreningar ingå. Dock vet vi att det inte räcker. Vi menar att det krävs en översyn av hur ekonomiskt bistånd ska ges till föräldrar som söker för att kunna betala sina barns fritidsvanor. vill att fler barn och unga ska kunna idrotta eller vara med i en förening. Att ha en meningsfull fritid ska inte bero på vad dina föräldrar har för inkomst. Även om du råkar växa upp i en familj där inkomsten är så pass låg att föräldrarna uppbär försörjningsstöd ska du ha samma möjligheter som alla andra barn. Folkhälsa och fritid kan inte vara något endast för ett fåtal. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad avser ministern att göra för att öka möjligheten för de barn vars föräldrar har låg inkomst och/eller uppbär försörjningsstöd att delta i fritids- och idrottsaktiviteter i likhet med jämnåriga?
fr · H9111054 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1054 Statsministerns uttalande om socialtjänst av Gulan Avci (L) till Statsminister (S) I partiledardebatten i TV4 spred statsminister osanna uppgifter om i . Statsministern hävdade felaktigt att den grönblå majoriteten har dragit ned på och menade att den borde satsa på förebyggande åtgärder i stället för att sänka skatterna. Fakta är att tvärtom har förstärkt anslagen till (inklusive LSS) med . Fakta är också att inte har sänkt skatten . Inte heller vad gäller det förebyggande arbetet är statsministerns påståenden korrekta. arbetar på många olika sätt, redan från småbarnsåren, med förebyggande insatser och har antagit en strategi för att minska risken för att barn och unga dras in i kriminalitet. Socialsekreterare har placerats på polisstationer för att förbättra samarbetet, och staden har sammanställt en sekretesshandbok för att underlätta informationsdelning. Social insatsgrupp kan beslutas från . Staden har inrättat en öronmärkt skyddsfond så att stadsdelar med utsatta områden ska kunna gripa in tidigt när barn riskerar att dras in i kriminalitet. Allvarssamtal genomförs efter att barnet/den unge begått sitt första brott. Satsningar görs på fältassistenternas arbete med uppsökande verksamhet. Listan kan göras lång. En central förebyggande insats är givetvis att barnen ska gå ut skolan med godkända betyg. På har arbetet lett till att andelen barn som går ut med godkända betyg ökat från till , vilket är i nivå med övriga . Skolsociala team arbetar förebyggande med elever med hög frånvaro. Staden har satsat på elevhälsan så att barn med psykisk ohälsa får det stöd de behöver. Bättre uppföljning av skolgång för omhändertagna barn, våldsförebyggande mentorprogram i skolorna med mera inte att förglömma. har i en rad sammanhang uttalat vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. Det var statsministern själv som medverkade, och min fråga ställs därför till henne. Min fråga till statsminister är: På vilken faktamässig grund baserar statsministern sitt uttalande och avser statsministern korrigera sitt uttalande om faktauppgifterna inte stämmer?
fr · H9111055 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1055 Ökade kostnader för hästnäringen av (M) till Statsrådet (S) Ökande dieselpriser drabbar flera sektorer i samhället. Exempelvis kan de ökande priserna medföra att kostnaderna för foder till hästnäringen kan komma att öka dramatiskt. Det skulle i så fall få stora negativa konsekvenser för alla ridskolor – från små till stora. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet verka för att ta fram en beredskapsplan för att kunna hjälpa hästnäring vid en foderkostnadskris?
fr · H9111056 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1056 Oseriösa aktörer på skolmarknaden av (S) till Utbildningsminister (S) utbildningar, ett privat skolföretag i , får skattepengar för att bedriva yrkesutbildningar. Programmet Kalla fakta, TV4, avslöjar att företaget har brist på lärare och strukturer, ingen hjälp med praktik och falska betyg till eleverna. – Det är märkligt att ett företag får nya chanser gång på gång, när man har brustit så pass mycket i undervisningen och där man tydligt visat att man brutit mot upphandlingsavtal. säger (S) till TV4. Salar har också tagit upp frågan i . Totalt får skolan för varje godkänt betyg. Kort efter att yrkesutbildningen startades skickade flera elever in klagomål till och skrev att skolan satt falska betyg. har skolföretaget fått ut runt av skattebetalarnas pengar. En elev skriver, enligt , i ett klagomål att det även saknas kursmaterial och att undervisningen har hållits utomhus eftersom det saknas klassrum. , efter det första klagomålet, får nog. utbildningar stoppas från att ta in nya elever. Men efter anses problemen lösta, och skolan får återigen ta in elever. Även en lärare beskriver att han larmade om bristerna och att han upplevde att det fanns en förväntan om att sätta falska betyg för att det gav ägarna mer pengar. Skolan har svarat att de ska åtgärda problemen. Totalt fick privata företag i av skattepengar för att genomföra yrkesutbildningar på komvux. Många gör säkert ett bra jobb, men det har också uppenbart funnits korruption bland en del av dem. hävdar att skolföretaget får fortsätta så länge Skolinspektionen ger det mandat att göra så, medan Socialdemokraterna anser att det har brutit mot gällande upphandling. Var går egentligen en kommuns ansvar och Skolinspektionens ansvar? Hur kan man öka den demokratiska kontrollen över välfärden, när det finns politiker från borgerligt håll som inte vill ta ansvar för att få bort oseriösa aktörer? Den gamla sloganen om att kunden har alltid rätt stämmer inte när utbildningarna privatiserats. Det är inte ”kunden” som är viktigast – utan vinsten. Min fråga till utbildningsminister är: Hur avser ministern att agera inom sitt ansvarsområde för att stoppa oseriösa aktörer på utbildningsmarknaden?
fr · H9111057 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1057 Höga elskatter och företagens villkor av (M) till Finansminister (S) Besöksnäringen har på grund av restriktionerna till följd av covid-19 gjort stora förluster. Ovanpå detta har regeringens energipolitik med stängningen av två reaktorer vid gjort att förlorat än mer planerbar baskraft. Detta har fått effekt på de skyhöga energipriserna. Detta gör att uppvärmning av faciliteter, kök, badrum etcetera ätit upp stora delar av inkomsterna för de redan utsatta företagen. Ett litet familjeföretag som driver restaurang inom besöksnäringen i har betalat i elskatt. Detta företag och andra upplever nu en elskattskris som riskerar att bli droppen som får bägaren att rinna över och får företaget att gå omkull. För många av företagen har elräkningarna som kommit i brevlådorna varit upp till fem gånger högre än vad de vanligtvis brukar vara . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern verka för en sänkning av elskatterna för att rädda jobb och företag?
fr · H9111058 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1058 Dubbelspår sträckan – av (M) till Infrastrukturminister (S) har presenterat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för åren 2022–2033. Förslaget är i skrivande stund ute på remiss. Som boende i nordöstra är det svårt att bortse från att det inte finns med något förslag om utbyggnad till dubbelspår på Skånebanans sträcka –. Sträckan är ett av mest trafikerade enkelspår. Att föra in en utbyggnad till dubbelspår på nämnda sträcka i det kommande förslaget till nationell plan skulle bidra till att uppnå såväl klimat- som transportpolitiska mål. Kort sagt skulle utbyggnaden betyda mycket för boende och företag i nordöstra , men också för övriga och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att en utbyggnad till dubbelspår på sträckan –förs in i den slutliga nationella planen för åren 2022–2033?
fr · H9111059 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1059 Möjlighet till distansundervisning av (M) till Utbildningsminister (S) Skolinspektionen har möjliggjort för huvudmän att bedriva en del utbildning och kurser på distans även efter pandemin. Ansökningsförfarandet är väldigt begränsat där särskilda skäl ska finnas för att det ska tillåtas. För att vid särskilda skäl underlätta möjligheten till breddad undervisning, såsom för elever med anpassad studiegång, modersmålsundervisning eller för studerande vid och på gymnasial utbildning, skulle huvudmannen själv få avgöra huruvida distansstudier är möjligt i specifika fall med tydliga motiveringar över vilket mervärde det skapar. Möjligheten att bedriva högkvalitativ undervisning trots en stor sjukfrånvaro bland personal vid enstaka tillfällen skulle kunna säkras via distansstudier, men detta omöjliggörs med ett krångligt byråkratiskt ansökningsförfarande. Mycket att vinna – lite att förlora på ett ändrat synsätt. Med huvudmannen som fattar beslut om huruvida distansstudier kan och ska erbjudas och Skolinspektionen med den granskande och uppföljande rollen så att elevernas kvalitet på undervisningen säkerställs hade vi vunnit mycket. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta åtgärder, inom sitt ansvarsområde, för att underlätta för skolor att bedriva distansundervisning även efter pandemin, utan Skolinspektionens beslut via ansökningsförfarande?
fr · H9111060 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1060 Åtgärder mot segregation av (SD) till Statsrådet (S) har under tagit emot en stor mängd utlandsfödda som bosatt sig hos oss. Med detta har segregationen ökat, och de åtgärder regeringen prövat har inte varit lyckosamma, enligt statsrådet själv i en intervju i VLT (). De nytillkomna medborgarna har exempelvis inte lärt sig det svenska språket som regeringen hade hoppats på, utbildningarna slutförs inte, en stor del utlandsfödda, och särskilt utlandsfödda kvinnor, har inte kommit i arbete. Detta betyder att integrationen lyser med sin frånvaro och att arbetslöshet och bidragsberoende ökar, vilket enligt egen utsago bekymrar Ygeman. är en av de kommuner som tagit emot flest invandare, och problemen med ökad kriminalitet är ett faktum. I samband med ett skolrån som skedde på Rudbeckianska gymnasiet i har statsrådet studerat situationen i och tagit till sig att utbildning är ett viktigt redskap för att åtgärda problemen. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder utöver utbildning avser statsrådet att vidta för att problemen med ökande segregation och problemen som den uteblivna integrationen medför ska upphöra?
fr · H9111061 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1061 Statens skatteskuldsavbetalningsplan för besöksnäringen av (M) till Finansminister (S) Att få anstånd med skatten kan vara en stor lättnad när det blir en temporär svacka i verksamheten för besöksnäringen. Men det är en annan situation när coronapandemin nästan har utplånat inkomsterna under . Restriktionerna har äntligen släppt och gästerna börjar komma tillbaka; det känns positivt, även om branschen känner oro att det kanske inte är på riktigt heller. Men det har skapat djupa hål i ekonomin att först försöka hålla företaget vid liv och vänta på stöd. Därtill har det varit enorma elprispåslag och kostnader för uppstarter och nya stängningar vid tillfälliga restriktionslättnader, som kommer att ta att arbeta ihop. Besöksnäringen är en bransch med små vinstmarginaler och det kommer att ta, gissningsvis, tre till innan coronakrisen är kännbar i balansräkningarna. Våren är uppstartsmånader även i vanliga fall och en likvidkrävande tid, speciellt för den viktiga svenska turistnäringen. är det också när staten kräver in första avbetalningen på skatteskuldberget. Jag är rädd för att den krävande ekonomiska situationen för dessa företag kommer att synas i statistiken för ökande konkurser i stället för i statistiken för ökande antal arbetstillfällen. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förlänga avbetalningsplanen för besöksnäringens skatteskulder uppkomna på grund av pandemin?
fr · H9111062 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1062 Omställningsstödet för besöksnäringen av (M) till Finansminister (S) Coronapandemin har slagit stenhårt mot besöksnäringen, och trots att restriktionerna nu hävts finns ett enormt skuldberg att arbeta av igen. Korttidsstödet har hjälpt många, men 20 000 företag väntar fortfarande på pengar . Det kan man kalla ett haveri från sida. går företag i konkurs och arbetstillfällen försvinner. räknar branschen med att 50 000 människor har förlorat sitt arbete inom besöksnäringen . Ingen på kan svara på när pengarna ska betalas ut, och går ansvaret över till . växer den psykiska ohälsan sig stark hos besöksnäringens företagare som förtvivlat försöker hitta lösningar ur denna ekonomiska kris som de själva inte förorsakat eller ens kunnat mildra. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att besöksnäringens företagare snabbt ska få de stöd de har rätt till?
fr · H9111063 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1063 Nordisk samverkan inför nationella beslut av (M) till Statsrådet (S) är en stark region därför att vi har en lång och gemensam historia av fred, vänskap och förståelse. Målet som länderna gemensamt beslutat är att vi ska vara den mest integrerade regionen i . saknar en viktig del och det är ett nordiskt ministerråd för infrastruktur, där det av allt att döma verkar vara och den socialdemokratiske infrastrukturministern som säger nej. De nordiska länderna behöver gemensamt arbeta för en infrastruktur som medger mobilitet över gränserna. Det handlar om en infrastruktur som inte enbart innefattar väg, räls, farleder och luftrum utan även att handelsvägar och sociala kontakter, liksom transporter av arbetskraft, tjänster, förnödenheter och gods kan hållas öppna och inte tvärt bryts vid en kommande kris. Människor har sina arbeten, familjer och vänner på båda sidor om gränserna i . Det är därför inte bara av ekonomisk vikt utan även ur ett rent mänskligt perspektiv oerhört viktigt att den infrastruktur som sammanbinder oss blir starkare och hållbar genom nästa kris. En gränslös region. De olika regeringarnas olika bedömningar av coronapandemin har för många i en annars blomstrande region varit förödande, och mycket lidande hade kunnat undgås om de nordiska regeringarna haft en bättre samverkan och förståelse för varandras beslutsunderlag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet verka för en bättre samverkan inför nationella beslut som kan påverka mobiliteten över nordiska gränser i händelse av kris?
fr · H9111064 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1064 Statsstöd och biobränslen av (M) till Finansminister (S) har beviljats undantag från för rena och höginblandade biodrivmedel. Det har varit ett mycket viktigt instrument för landets klimatarbete. Problematiken med att EU bara har beviljat ettåriga undantag från statsstödsreglerna är naturligtvis ett problem, inte minst för branschernas långsiktiga bedömningar och investeringar i forskning och innovation. Men sett till att främja klimatarbetet tycks osäkerheten med trots allt varit att föredra. Inte minst jämfört med konsekvenserna av den promemoria som publicerat där det föreslås att även rena biobränslen bör ingå i reduktionsplikten. Åkerier, bussbolag med flera som valt att gå före som ett klimatbättre alternativ skulle i ett slag förlora den särställningen och i stället gå över till att tanka vanlig diesel. Detta eftersom det företagsekonomiskt knappast kan räknas hem att betala mer per liter HVO100. Flera biodrivmedelsaktörer har bland annat därför uppvaktat kommissionär , som ansvarar för statsstödsregler. De har ställt frågan om rena biodrivmedel kan ges förlängt undantag från statsstödsreglerna och därmed skattebefrielse. Biodrivmedelsaktörerna anser sig ha fått positiva besked från kommissionären – så positiva att branschen nu uppmanar regeringen att agera för att ansöka om nya undantag och därmed skattebefrielse. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att uppvakta kommissionen och begära förlängt undantag från statsstödsreglerna för att medge skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel?
fr · H9111065 · 2022-02-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1065 Delade hälsodata av (M) till Socialminister (S) presenterade stiftelsen en Sifoundersökning i vilken av allmänheten sa ja till att dela sina avidentifierade hälsodata. Detta är ytterst intressanta uppgifter, inte minst eftersom delning av anonyma hälsodata anses kunna främja medicinsk forskning och på så sätt förbättra vården. Även flera patientorganisationer instämmer i detta och bedömer att delning av anonyma hälsodata ökar patientsäkerheten, utvecklar och förbättrar vården men också gör den mer jämlik över landet. Detta är angelägna frågor som har uppmärksammats , varför det också är viktigt att frågan nu slutligt kan få sin lösning och implementeras. När det gäller tillgång till och sekundär användning av hälsodata för forskningsändamål anses vara ett föredöme. Där kan data beställas genom ett sammanhållet system, liknande principen om one-stop-shop. Det framgår bland annat av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rapport precision i . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att i närtid, med beaktande av integritet och etiska förhållanden, kunna förenkla och optimera sekundär användning av hälsodata?
fr · H9111066 · 2022-02-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1066 Rymningar från rättspsyk i av (M) till Socialminister (S) rapporterade om att det skett 17 rymningar från rättspsykiatriska kliniken Rågården i . I fem av dessa fall ansågs patienten vara farlig för andra. Tre av dessa fem rymde från personal på bevakad utevistelse. De två andra rymde från permission på egen hand och återkom inte . Två av dem hade även rymt vid tidigare tillfällen. Ett av fallen gäller en man som dömts för mord på sin tidigare flickvän. En polis beskrev mannen som den farligaste som denne mött i yrket. Dessa 17 rymningar har alltså skett från en och samma klinik, och med tanke på att det finns många psykiatriska kliniker i torde det vara många fler rymningar i än dessa. Detta är ett stort problem och helt enkelt farligt för människor ute i samhället. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern för avsikt att vidta åtgärder för att dessa rymningar ska upphöra, och om ja, vilka åtgärder och när?