ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911858 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:858 Förslaget till ny renskötsellag av i (M) till Statsrådet (S) Efter ett initiativ i miljö- och jordbruksutskottet antogs ett tillkännagivande i gällande direktiven till den parlamentariskt sammansatta kommitté som ska lämna ett förslag till en ny renskötsellag. I tillkännagivandet framgår det att anser att nuvarande utredningsdirektiv har skapat en alltför stor osäkerhet hos lokalbefolkningen och andra som i generationer jagat och fiskat i de områden som samebyn fått ensamrätt till. Dessa grupper nämns inte i nuvarande direktiv och inte heller de organisationer som samlar jägare. Vidare säger tillkännagivandet att direktiven i större grad också bör beakta annan näringsverksamhet såsom skogsbruk och turism. Därför är det syn att utredningens direktiv ska kompletteras med att förslag ska tas fram som tar hänsyn till samers rätt men också beaktar lokalbefolkningens och övriga svenskars tradition, intresse och behov av att jaga och fiska på det sätt som skett . Detta ska ske i en inkluderande dialog med berörda parter för att hitta en hållbar väg framåt. Kommittén har påbörjat sitt arbete och ska lämna sitt första delbetänkande . Att regeringen ännu inte har ändrat direktiven kan få till följd att det första delbetänkandet kan bli försenat. Regeringen har haft på sig att bereda tillkännagivandet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När räknar statsrådet med att fatta beslut om kompletteringar i direktivet som är utformade i enlighet med ovan nämnda beslut från en majoritet i ?
fr · H911859 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:859 Besöksnäringens överlevnadschanser av (M) till Näringsminister (S) Företagen i besöksnäringen har varit väldigt hårt drabbade i pandemin, även om har inneburit en viss återhämtning. Många företagare är dock skuldsatta på grund av pandemin. De nya restriktionerna från regeringen ställde företagarna inför fullbordat faktum utan förvarning. Att med odiskutabelt kort varsel få långtgående restriktioner, rörande bland annat öppettider, innebär stor negativ påverkan på företagens möjligheter att överleva pandemin. Omställningsstödet ska gälla för men orosmoln finns runt nivåerna och kring takbeloppet. Det är inte svårt att föreställa sig den frustration som besöksnäringens företagare känner inför ansvaret för sin familjs, sina anställdas och sitt företags framtid. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att föra en bättre dialog med besöksnäringen i syfte att ge dessa företagare bättre framförhållning vid framtida kriser?
fr · H911860 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:860 Kvinnors företagande av (M) till Näringsminister (S) Kvinnors företagande är ett viktigt led i att uppnå ett jämställt samhälle. Men en ny studie gjord av visar att av företagen med anställda i drivs av kvinnor. Det innebär att endast ett av fem svenska företag med anställda drivs av kvinnor, vilket är sämst bland samtliga EU-länder. En stor orsak till detta är att det finns strukturproblem i näringslivet där det mesta av de tillväxtfrämjande åtgärderna och kapitalförsörjningen går till manligt tänkande av företagande. När det gäller kvinnliga innovatörer saknas ett erkännande för deras uppfinningar eller verksamhet. Forskning har pekat på att detta i stor omfattning beror på att kvinnors innovationer sällan betraktas som tillräckligt tekniskt sofistikerade. Kvinnor har vanligtvis också sämre nätverk för att förverkliga och nå ut med sina idéer. Kvinnliga innovatörer har bland annat berättat hur de använt så kallade trojanska hästar i form av en make eller annan manlig bekant för att sälja in sin idé hos entreprenörer och investerare. Det skapas på så sätt trösklar för kvinnliga innovatörer, vilket i längden riskerar att medföra att deras produkter inte når ut till marknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för kvinnors företagande?
fr · H911861 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:861 Äldreomsorgslyftet av (C) till Socialminister (S) Det är bra att det finns statliga stöd till våra kommuner för att de ska kunna utveckla sin verksamhet. Det som kan vara en nackdel är när de statliga stöden är alltför detaljerade så att de inte i praktiken går att använda fullt ut. Det är ofta de minsta kommunerna som drabbas av detta, som det ofta är små kommuner som har störst behov av stödet. I Äldreomsorgslyftet har det gått ut riktade medel till kommunerna för att kunna vidareutbilda sin personal. Pengarna är knutna till ett specifikt år. De kommuner som till exempel av kapacitetsskäl väljer att låta sin personal varva studier och arbete behöver på sig att genomföra utbildningen eftersom deltidsutbildning går över flera terminer. Behövs det även språkutbildning så kan det ta . Vissa kommuner riskerar att behöva betala tillbaka statsstöd som de behöver eftersom de inte kan förbruka alla kronor under aktuellt verksamhetsår. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra så att statsstöd som kommer kommunerna till del blir mer användbart till det som är tänkt?
fr · H911862 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:862 Kapitaltillskottet till av (V) till Infrastrukturminister (S) Mer gods måste flyttas över från väg till järnväg om ska klara målet om att minska utsläppen från transportsektorn till . En solid och välfungerande statlig godsoperatör är en viktig komponent i detta. är svenska statens järnvägsoperatör för godstransporter, och de spelar en mycket viktig roll i omställningen av transportsektorn. av transportarbete sker med eldrivna tåg där klimatpåverkan är minimal. kör 400 godståg i , vilket ersätter 9 000 dagliga lastbilstransporter i vägnätet. Järnvägsbranschen har drabbats hårt av pandemin, och är inget undantag. Företaget har varit i behov av kapitaltillskott för att kunna göra nödvändiga investeringar och säkra den långsiktiga finansiella stabiliteten. Därför var det mycket glädjande att regeringen utlovade ett ekonomiskt stöd på . Så agerar en ansvarsfull ägare. haft ansvarsfulla privata ägare hade de garanterat gjort likadant. har vi emellertid nåtts av beskedet att EU motsätter sig stödet till . EU hänvisar till EU:s förbud mot statligt stöd. Detta trots att EU under pandemin har utfärdat lagstiftning med det uttalade syftet att lätta på statsstödsreglerna under coronakrisen. Det utlovade kapitaltillskottet var mycket viktigt för verksamhet. Om inte regeringen agerar försvåras klimatomställningen av godstransporter, och riskerar till av svår finansiell situation. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att överklaga beslut, och hur ytterligare avser regeringen att agera för att säkra långsiktiga finansiella stabilitet och överflytten av gods från väg till järnväg?
fr · H911863 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:863 Nato-option av (SD) till Försvarsminister (S) finns det en tydlig riksdagsmajoritet för att , precis som vårt grannland , ska ha en uttalad Nato-option i säkerhetspolitiken. Det är en högst angelägen fråga som tydliggör att vi bygger vår egen säkerhetspolitik utifrån aktuella omständigheter. Det förhållandevis lågintensiva kriget i har pågått . Vi har vidare sett hur den drivande utomstående parten i fråga, , återkommande sysslat med uppenbara brott mot internationell rätt. Man har ockuperat , vilket är ett brott mot såväl folkrätten som . Därtill har vi sett hur de historiskt agerat destruktivt i länder som och . Vad vi ser är naturligtvis det allvarligaste läget rent sakpolitiskt på väldigt . När ställer orimliga krav på och Nato drabbas hela . De kräver helt enkelt att länder i närområdet ska underkasta sig genom att frånta självständiga staters rätt till att själva utforma sin säkerhetspolitik. Inte minst mot bakgrund av pågående aggressioner mot i synnerhet är det viktigt att klart och tydligt komma med en markering. Att regeringen dessutom valt att inte följa vilja i frågan är i sig anmärkningsvärt. kan bättre, om det nu är vi som ska bestämma över vår utrikes- och säkerhetspolitik. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Mot bakgrund av det rådande säkerhetsläget, vilka nackdelar ser ministern med en uttalad Nato-option ur signalpolitisk synvinkel, och vilka skäl har ministern för att inte följa vilja i frågan?
fr · H911864 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:864 Politiskt ansvar vid bostadspolitiska reformförslag av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har olika instrument för att operativt styra myndigheternas verksamhet. har exempelvis satt upp klimatpolitiska mål i regleringsbrev till , där syftet är att verkställa regeringens politik. Vid en frågestund i menade dock statsrådet att en parlamentarisk hantering av amorteringskraven under alla omständigheter vore omöjlig och ”förmodligen skulle strida mot grundlagen”. har statsrådets eget parti i krävt just ett politiskt ansvarstagande för amorteringskraven. Jag vill därför fråga statsrådet : På vilka omständigheter och fakta har statsrådet baserat sitt ställningstagande att en politisk hantering av amorteringskraven inte är möjlig?
fr · H911865 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:865 Skadestånd till dömda gärningsmän av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har i ett program granskat fallet med en våldtäktsdömd man som tilldelades i skadestånd för att ha suttit frihetsberövad än straffet för de grova brott han dömdes för utgjorde. Förutom de mycket allvarliga uppgifter som framkommer i granskningen som innebär att mannen med största sannolikhet var när brotten begicks, men ändå dömdes som 16-åring, framkommer även andra graverande uppgifter. I programmet berättar att justitiekanslern att hon gjort sin bedömning av skadeståndets storlek baserat inte bara som frihetsberövandet överstigit domen, utan även med beaktande av den tid som gärningsmannen suttit inlåst på korrekta grunder. Mannens skadestånd börjar därför beräknas på en högre nivå än vad det hade gjort om mannen i stället friats för brotten. Han får alltså mer betalt nu än om han varit oskyldig. Vid bedömningen beaktas även hur allvarligt det brott som föranlett det felaktiga frihetsberövandet är. Detta ska beaktas om den misstänkte friats för det brott som han eller hon suttit frihetsberövad för, men blir helt osakligt då gärningsmannen, som i det här fallet, alltjämt är dömd för det brott som föranlett frihetsberövandet. Den här ordningen är helt orimlig och bör således inte praktiseras. Bedömningen har inte heller stöd i lagen, och justitiekanslern har därmed handlat på eget bevåg i den här frågan. Förutom problemen med åldersbedömningar är det ett synnerligen allvarligt problem att justitiekanslern beviljar skadestånd till dömda gärningsmän som är högre än vad som tilldelas någon som i stället frikänts från ett brott, även om det gäller lika lång inlåsningstid. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka generella åtgärder avser ministern att vidta med anledning av justitiekanslerns beslut gällande skadeståndet på som tilldömts en man dömd för våldtäkt?
fr · H911866 · 2022-01-21 00:00:00 — Fråga 2021/22:866 Utebliven diplomatisk bojkott av i av (SD) till Utrikesminister (S) går i av stapeln. Inför detta har flera länder, som exempelvis , och och naturligtvis , varit tydliga med att de avser att genomföra en så kallad diplomatisk bojkott av spelen, vilket även som bekant förespråkar. Undertecknad lyfte bland annat detta i en skriftlig fråga (2021/22:493), och i återkopplingen framkom det att regeringen inte tagit ställning . har dock regeringen tagit ställning. Man avser inte att närvara med någon representant men det ska enligt regeringen inte ses som en diplomatisk bojkott utan enbart mot bakgrund av rådande smittspridning. Trots att en diplomatisk bojkott inte utesluter att landets idrottare deltar i tävlingarna kan regeringens ställningstagande enbart ses som ett resultat av feghet. Man vågar helt enkelt inte markera mot den kinesiska diktaturen, trots alla de övertramp av de mänskliga rättigheterna som vi ser i landet. Regeringen påstår sig i stället föra diplomatiska samtal där man kritiserar övertrampen, men de har inte gett några resultat. Likaså uteblir då effekten av den offentliga markeringen, varför regeringens ställningstagande enbart kan ses som ett tecken på att man inte inser allvaret i återkommande och ofattbara övergrepp mot minoriteter och oliktänkande, eller för den delen aggressiva agerande gentemot andra länder. Faktum är att också är drabbat. Ett av de största hoten mot vårt land är , som bedriver underrättelseverksamhet mot oss. I närtid har vi sett hur de kidnappat en svensk medborgare samt brutit mot internationella avtal, genom övertagandet av . Den kinesiska hoten mot såväl svenska beslutsfattare som journalister vittnar också om ett hänsynslöst beteende, som vi bara kan hoppas minskar nu när de bytt ambassadör. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka fördelar ser ministern med att inte genomföra en diplomatisk bojkott av , och vilka initiativ är ministern beredd att ta mot bakgrund av situationen för mänskliga rättigheter i och de signaler som en utebliven bojkott riskerar att sända till de minoriteter som är drabbade i landet?
fr · H911867 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:867 Hbtq-personers rättigheter i av (L) till Utrikesminister (S) Hbtq-personer diskrimineras och saknar samtliga grundläggande rättigheter i . Enligt ILGA-Europe rankas näst sist av 49 länder i regionen. Landet uppfyller av ILGA:s krav. Homosexualitet är i sig inte förbjuden i . Familjelivet är svårt för turkiska hbtq-personer. Hedersrelaterat våld och förtryck är väldigt vanligt gentemot hbtq-personer. Hbtq-personer möter vittspridd diskriminering och trakasserier. Individer som väljer att komma ut eller som börjar leva öppet riskerar att utsättas för psykiskt våld såsom omvandlingsterapi, fysiskt våld eller att bli mördade. har situationen försvårats kraftigt. Såväl regeringens som allmänhetens motstånd mot landets hbtq-personer har vuxit sig starkare. Jag var själv beskyddare för 2016 och såg med egna ögon hur polisen besköt med vattenkanoner de få personer som försökte gå i paraden. har situationen förvärrats rejält. Regeringen använder hbtq-personer som slagträ i den offentliga debatten. twittrade inrikesminister till exempel att ”fyra perversa hbtq-personer anhölls för sin respektlöshet mot Kaba”. Ett av skälen som anfördes när frånträdde Istanbulkonventionen var att orden könsidentitet och sexuell läggning omnämns i konventionstexten. var tidigare en tillflyktsort för hbtq-flyktingar från , men situationen har förvärrats till den grad att det är en tillflyktsort. Det är svårt att tro att turkiska myndigheter kommer hjälpa hbtq-personer som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtyck. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad gör och har ministern och regeringen gjort för att protestera mot den turkiska regeringens agerande, och vad gör regeringen för att säkra hbtq-personers rättigheter i ?
fr · H911868 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:868 Förbud mot omvandlingsterapi av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) En kartläggning av fenomenet omvandlingsterapi pågår just nu efter att Liberalerna krävde det som en del av januariavtalet. Länder som , , och har ett förbud mot fenomenet, men ännu har inte nått dit. Det är bedrövligt att vårt land, som är så framåt i andra jämställdhetsfrågor och hbtq-frågor, inte kan förbjuda detta. Hedersrelaterat våld och förtryck mot hbtq-personer får inte längre vara accepterat. Åtta socialdemokratiska riksdagsledamöter har anslutit sig till Liberalernas krav och vill också se ett förbud (), Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Är ministern och regeringen beredda att göra omvandlingsterapi till ett lagbrott?
fr · H911869 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:869 Utredning av förbud mot kusinäktenskap av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Liberalerna har gått i främsta ledet för en rad straffskärpningar när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck. Ansvariga politiker har inte konfronterat odemokratiska traditioner som är rotade i andra kulturer, traditioner eller religioner. Detta måste få ett slut. Friheter, rättigheter och skyldigheter omfattar alla i . Makten över den egna tillvaron ska ligga hos varje människa – inte hos klanens överhuvuden. Kusinäktenskap är särskilt vanliga i utsatta områden och inom klaner. De möjliggör och upprätthåller släktkollektivets makt och kontroll över barnen och deras framtid. Barn lovas bort tidigt när familjens överhuvuden arrangerar äktenskap. När barn till syskon gifts bort med varandra behålls kontrollen över släkten. För dem som gifts bort med släktingar finns små möjligheter att berätta och få stöd vid utsatthet. , en granskning av , uppmärksammade att kusinäktenskap förekommit i ett flertal fall av hedersrelaterat våld och förtryck. har infört ett förbud mot kusinäktenskap, och i flera andra länder bedrivs stora och viktiga upplysningskampanjer om de medicinska riskerna när två kusiner skaffar barn med varandra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern och regeringen beredda att tillsätta en utredning om förbud mot kusinäktenskap?
fr · H911870 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:870 Utländsk finansiering av verksamheter i av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Det pågår en debatt i om lämpligheten i att ska hållas i . Korruption, brist på mänskliga rättigheter och extrema arbetsförhållanden för gästarbetare har uppmärksammats. Men extrema ideologi tillämpas inte bara i – utan även i . köper sig extrema och penningstarka regimer makt i . Bland annat , , och finansierar moskébyggen och ställer motkrav på att ta kontroll över verksamheten där. Det behövs ett bättre arbete i för att öka transparensen. Flera andra europeiska länder har numera krav på öppen redovisning av inkomna bidrag till religiösa samfund och även öppenhet om vem som givit en gåva över en viss summa. Politiska partier måste redovisa finansiering över vissa belopp. Myndigheten för statens stöd till trossamfund ställer i sina allmänna regler upp ett antal villkor för utbetalning av bidrag, bland annat att bidra till att upprätthålla och stärka samhällets grundläggande värderingar och att verksamheten i huvudsak ska finansieras av personer bosatta i . Liberalerna menar att reglerna behöver tydliggöras för att motverka finansiering från länder som är odemokratiska eller stöder extremism. EU:s inrikesministrar gjorde så sent som ett uttalande om att den oönskade utländska finansieringen från nationella civila och religiösa organisationer genom icke-transparent finansiering bör begränsas. Regeringen bör därför, motsvarande vad flera andra europeiska länder har gjort, lägga fram lagstiftning som hindrar icke-demokratiska stater och organisationer med nära koppling till icke-demokratiska stater från att finansiera verksamheter i . En sådan lagstiftning behöver föregås av en noggrann analys av lagarna i andra liberala rättsstater samt förhållandet till grundlagen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern och regeringen beredda att utreda lagstiftning för att hindra icke-demokratiska stater att finansiera verksamheter i ?
fr · H911871 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:871 Kvinnligt företagande i av (M) till Näringsminister (S) av företagen med anställda i drivs av kvinnor. Det är den absolut lägsta siffran bland samtliga EU-länder. av samtliga företagare, även de som är företagare utan anställda, är kvinnor. Detta är lägre än EU-genomsnittet på . I tillägg till detta kan nämnas att av riskkapitalet i går till kvinnors företagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka andel av kvinnliga företagare?
fr · H911872 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:872 Brottslighet i bostadsrättsföreningar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den 11 januari 2022skrev Dagens Juridik en artikel om brottslighet i en bostadsrättsförening. Tre styrelsemedlemmar sålde bostadsrättsföreningens fastigheter till tredje part utan att bostadsrättsinnehavarna kände till detta och utan att försäljningsintäkterna kommit dem till del. Bostadsrättsinnehavarna fick reda på detta när bankerna sa upp lånen. Detta innebar att bostadsrättsinnehavarna stod kvar med lägenhet utan värde men med lån på dessa. De tre styrelseledamöterna dömdes för grov trolöshet mot huvudman. Detta kan få förödande ekonomiska konsekvenser för bostadsrättsinnehavarna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra denna typ av brottslighet och vidta andra åtgärder som stärker bostadsrättsinnehavares rättigheter?
fr · H911873 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:873 Barnperspektiv vid vårdnadstvister av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) En rapport från visar att barnperspektivet åsidosätts vid tvister om vårdnad, umgänge och boende. Uppgifter om våld och andra övergrepp vägs inte in i domstolarnas beslut om vårdnad, och det saknas ett enhetligt sätt att hantera riskbedömningar. Våld och övergrepp är tyvärr vanligt förekommande. I de 814 fall som har granskats av myndigheten förekom det uppgifter om våld och övergrepp i av fallen. I av fallen har domstolen gått på den överenskommelse som finns mellan föräldrarna trots att det går att anta att maktförhållande mellan föräldrarna, på grund av våldet, inte är jämställda. Detta kan leda till att barn tvingas till umgänge med en våldsam förälder. Granskningen visar också att det är vanligt att våld och övergrepp skrivs om till ”samarbetssvårigheter” eller ”konflikter” i domstolarnas handlingar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Tänker ministern ta några initiativ för att säkerställa att ett barnperspektiv genomsyrar tvister som rör umgänge, vårdnad och boende samt för att säkerställa att domstolarna har tillgång till tillförlitliga metoder för riskbedömningar i dessa fall?
fr · H911874 · 2022-01-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:874 Språkkrav inom äldreomsorgen av (SD) till Socialminister (S) har återkommande lyft behovet av språkkrav inom äldreomsorgen. Denna omsorg är nämligen till för de äldre, och verksamheten ska varken ses som förvaringsplats eller som integrationsåtgärd. Om detta torde det finnas en tämligen bred samsyn mellan olika politiska partier. De äldre förtjänar helt enkelt det bästa, och deras sista år måste vara värdiga. Ändå ser vi en äldreomsorg som präglas av problem. Ett av de betydande problemen är att det kommit att bli mer av en integrationsåtgärd, där nyanlända eller andra med språksvårigheter placeras för att man från kommunens sida önskar ge dem en möjlighet till egen försörjning. Återigen har man då glömt bort att det är brukarna inom äldreomsorgen som ska vara i fokus. Personalen är till för att de ska få en värdig ålderdom. Debatten om att införa språkkrav inom äldreomsorgen är därför högaktuell. Om detta kan vi läsa en osignerad ledartext (”Att inte ställa språkkrav är förbannad vanvård”) i tidningen , där de problem om uppstår när äldre brukare inte kan göra sig förstådda eller inte förstår vad personalen säger exemplifieras, med hjälp av journalisten krönika i tidningen . Det blir en skrämmande läsning, som klart och tydligt visar varför nuvarande förhållningssätt där man inte har några språkkrav inom äldreomsorgen de facto är att betrakta som vanvård. Språkliga brister eller svårighet med kommunikationen kan innebära såväl problem i omsorgskvaliteten som patientsäkerheten, och det försvårar de äldres möjlighet att tillgodose behovet av sällskap. Äldreomsorgen i är som bekant huvudsakligen kommunernas ansvar. Det bör dock betraktas som en nationell angelägenhet att säkerställa att alla äldre, oavsett vilken kommun de bor i, har rätt till en miniminivå på kvalitet. Ett exempel på vad man kan förvänta sig är personal som kan kommunicera med brukarna. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Hur ser ministern på nationella språkkrav inom äldreomsorgen, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för att det införs språkkrav?