ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911907 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:907 Obehöriga på våra byggarbetsplatser av (M) till Statsrådet (S) Bygg- och anläggningsarbeten är en stor del av den svenska arbetsmarknaden. Det byggs, om än inte tillräckligt många, bostäder i . Dessutom kommer hela vår infrastruktur vad avser vägar, järnväg, bredband och elnät att kräva massiva investeringar . Det byggs nya fabriker vad avser batteri- och datahallar. Allt detta kräver arbetskraft som ofta inte är stationär på de orter där projekten uppförs. Dessutom är många av dessa projekt mycket stora och kräver arbetskraft som kanske inte ens finns att hitta i landet. De svenska bygg- och infrastruktursatsningarna kräver utländsk arbetskraft, och många anställs av underentreprenörer till de stora företagen. Dessa stora projekt är, förutom att de är helt samhällsnödvändiga, också samhällskritiska. Det krävs nämligen kontroll av vem som arbetar där och att ingen obehörig utför arbetsuppgifter som kan leda till arbetsplatsolyckor eller att arbetet inte blir korrekt genomfört. Det finns ett system med passerkort för att komma in på byggarbetsplatser, men kontrollen av kort kontra identitet på den enskilde som bär kortet haltar. Dessutom utfärdas korten inom EU av en tredje part. Därmed kontrolleras inte ursprungsidentifieringen genom svenska myndigheter och företag. För att kort och identitetskontroll ska kunna genomföras säkert skulle speciella vakter vara tvungna att finnas, liknande dem på en flygplats. Det skulle kräva enorma resurser när många hundra personer exempelvis ska in till bygget av en batterifabrik . Det finns system som mera tydligt är kopplat till identitet, typ fingeravtrycksigenkänning som finns på datorer och läsplattor, vilket skulle ge en helt annan säkerhet. Min fråga till statsrådet lyder: Avser statsrådet att verka för att identitetskontrollen till våra stora bygg- och anläggningsprojekt blir säkrare?
fr · H911908 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:908 Press på talibanerna att upphöra med förföljelsen av kristna av (SD) till Utrikesminister (S) Doors presenterade sin årliga rapport om förföljelse av kristna i världen, den så kallade 2022. Det är skakande läsning om utstuderad förföljelse av kristna i många länder. Förföljelsen har hårdnat och sprider sig i världen. Jag anser att bör sätta hårt tryck på de regimer som utför förföljelse av kristna och de regimer som ser mellan fingrarna med andras förföljelser. Inte minst bör regeringen sätta tryck på talibanerna i . Det är den värsta regimen när det kommer till förföljelse av kristna, och de är beroende av och andra västländers humanitära hjälp. Mot bakgrund av det vill jag fråga utrikesminister : Vad tänker ministern göra för att förmå talibanerna att upphöra med förföljelsen av kristna?
fr · H911909 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:909 Situationen på av (L) till Utrikesminister (S) Under julhelgen nåddes vi av nyheter om eskaleringar i våldet mellan israeler och palestinier vid israeliska bosättningar på ockuperad palestinsk mark, vid den nya bosättningen ”” på den ockuperade . har åtta palestinier dödats av bosättare och militär bara vid denna bosättning, men också israeliska aktivister utgör mål för våldet. har en rätt och skyldighet att skydda civila från våld, men ockupationen medför fortsatt våld och konflikt med hundratals dödade och svårt skadade, varav den absolut största andelen består av palestinier, unga som gamla, män som kvinnor. En oroväckande trend är användande av skarp ammunition mot demonstrationer – även i situationer där liv inte hotas – och de israeliska människorättsorganisationerna Peace Now och B'Tselem konstaterar ett kraftigt ökat bosättarvåld och en ökad samverkan mellan militär och bosättare. Vi ser en kraftigt expanderande bosättarpolitik i östra där regeringen genomför bosättningar som EU tidigare markerat som röda linjer. Dessa bosättningar kommer att klyva i två delar och isolera från övriga , som FN:s säkerhetsråds resolution fyllt . I resolutionen sägs att bosättningar är ”a flagrant violation under international law” och att alla bosättaraktiviteter måste “immediately and completely cease”. När resolutionen antogs fanns det 400 000 bosättare på och 218 000 i östra . finns det 475 000 på och 230 000 i östra . höjs röster för bojkott av israeliska varor, särskilt från bosättningsområden. Regeringens ståndpunkt är att restriktioner på handelsområdet inte är en lämplig väg för att lösa konflikten då man ”värnar om en god relation till såväl som och arbetar för ett ökat utbyte inom en rad områden, inklusive handel, med båda länderna”. Med det kommer ett tungt ansvar att axla. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att staten ska leva upp till våra antagna avtal och regler för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer?
fr · H911911 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:911 Förföljelsen av kristna i av (SD) till Utrikesminister (S) Kristna är den grupp i världen som är mest utsatt för förföljelse. Övergreppen har ökat och sker över hela världen. har, enligt Open Doors, toppat listan när det gäller graden av förföljelser av kristna. Brotten mot kristna i har inte haft några gränser. Av denna anledning ställde jag en skriftlig fråga (2020/21:437) till utrikesministern om hon avsåg att till ledning fördöma övergreppen på kristna och andra religiösa grupper, och på vilket sätt man genom ambassaden i arbetar med att lyfta fram de kristnas situation i . Utrikesministern svarade att man ser med oro på den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna i och att regeringen tar upp situationen med nordkoreanska företrädare i olika sammanhang, inte minst genom i . Vidare svarade utrikesministern: ”Regeringen följer genom ambassaden noggrant händelseutvecklingen och kommer att fortsätta att uppmärksamma frågor om de mänskliga rättigheterna i .” När Doors presenterade sin årliga , som rankar de 50 länder i världen där förföljelsen av kristna beräknas vara som störst, blir nu slaget av talibanernas , som placerar sig i topp med hela 98 av 100 möjliga förföljelsepoäng, vilket är den högsta poäng ett land någonsin har fått då listan publicerades . bedriver i sitt arbete från då ambassaden på plats i är stängd. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen och ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av förföljelsen av kristna i , och hur ser dessa åtgärder i så fall ut med tanke på att inte längre har en ambassad på plats i landet?
fr · H911912 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:912 Längre fordon för yrkestrafiken av (C) till Infrastrukturminister (S) är och i jämförelse med en del andra länder ett föregångsland när det gäller användning av högkapacitetsfordon, längre och tyngre lastbilar, fordon med stor transporteffektivitet och lägre klimatpåverkan per tonkilometer. Detta är något som både främjar industrins godstransporter, minskar vägtrafikens klimatpåverkan, ökar trafiksäkerheten och stärker konkurrenskraften för svenska åkerier och svensk tung fordonsindustri. förslag till nationell infrastrukturplan –2033 är tydligt gällande högkapacitetsfordon. ”Bärighetssatsningarna som möjliggör tyngre vägfordon har hög samhällsekonomisk lönsamhet, och det vore vidare mycket samhällsekonomiskt lönsamt att tillåta längre fordon på delar av vägnätet eftersom det skulle minska såväl transportkostnader som transporternas miljöbelastning.” Studier och utredningar som genomfört på regeringens uppdrag visar på en mycket hög samhällsekonomisk lönsamhet i just längre vägfordon. presenterade ett regeringsuppdrag i rapporten lastbilar på det svenska vägnätet – för mer hållbara transporter, som också remitterades skyndsamt av Infrastrukturdepartementet. gjorde bedömningen att ett sammanhängande vägnät på skulle kunna öppnas för längre fordonskombinationer och bidra till minskade utsläpp och stärka näringslivets konkurrenskraft. Vid flera möten med företrädare för åkeribranschen men också till exempel skogsägarrörelsen hemma i efterlyser man just denna satsning som man menar är bra för både landets konkurrenskraft, miljön och företagen, både de som köper och de som utför transporten. Trots att det nu är Infrastrukturdepartementet remitterade har regeringen ännu inte tagit beslut om införande av fordonskombinationer på . Ett införande av längre fordonskombinationer stöds också av en majoritet i . Vårt viktigaste konkurrensland avseende skogsindustriella applikationer, , tillåter denna typ av fordonskombination . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När avser regeringen att fatta beslut om att tillåta införandet av fordonskombinationer på i ?
fr · H911913 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:913 Målet om 26 200 poliser till 2025 av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har stora utmaningar att kunna fullfölja sitt uppdrag. Det behövs ökade resurser både ekonomiskt och lagföringsmässigt. Det som är absolut viktigast är dock antalet aktiva poliser. Av dagens knappt 22 000 poliser arbetar endast ungefär 800 renodlat som områdespoliser med brottsförebyggande och trygghetsskapande uppgifter i utpekade geografiska ansvarsområden. har misslyckats med att attrahera tillräckligt många till polisutbildningen. Trots att man lyckades återrekrytera 92 poliser 2021 slutade fler poliser än någonsin – 521 stycken. Antalet som slutar som polis överstiger därför stort antalet som man har lyckats återrekrytera. har stora svårigheter att fylla platserna på utbildningen. Antalet utbildningsplatser har ökat , men vid varje terminsstart gapar ett stort antal platser tomma. Totalt fanns det 1 020 studieplatser vid terminsstarten , och 650 personer hade fått bekräftad antagning. av studieplatserna står alltså tomma vid början av utbildningen. Rikspolischef säger att det behövs minst 1 000 studerande per termin för att målet om 26 200 poliser till 2025 ska uppfyllas. Problemet är inte att det saknas intresse för att bli polis. Inför varje terminsstart söker cirka 20 000 personer utbildningen. Enligt dåvarande inrikesminister handlar det om att de sökande inte har tillräckliga meriter för att fylla utbildningsplatserna. Det är den nionde utbildningsstarten i rad som inleds med mängder av vakanser, och nästan varje termin fylls inte cirka 300 platser. Det motsvarar ett normalstort polishus. Regeringens mål om 38 000 polisanställda, varav 26 200 poliser, till 2025 ser ut som om det kommer att bli svårt att nå. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att uppfylla sitt mål om 26 200 poliser till 2025?
fr · H911915 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:915 En flytt av vargen från strikt skyddad till förvaltningsbar art av (SD) till Statsrådet (S) Artskyddsdirektivet innebär att jakt i praktiken skulle vara förbjudet om direktivet följdes strikt. Implementeringen av direktivet i svensk lagstiftning går, främst genom artskyddsförordningen, oftast betydligt längre än vad direktivet säger. Art- och habitatdirektivet behöver reformeras och anpassas efter regionala och nationella förutsättningar. Det måste i praktiken vara möjligt att ordna skydds- och licensjakt utan orimligt långa överklagandetider. Bilagorna till art- och habitatdirektivet måste få en ökad flexibilitet, så att rådande fakta, lokal hänsyn och forskning får större betydelse i beslutsunderlagen. Direktivets bilagor bör vara mer anpassade till naturens, viltets och dagens verklighet. Det skulle kunna innebära att vargen flyttas från ett strikt skydd i bilagorna till att bli en förvaltningsbar art. Med den flytten skulle vargstammen kunna förvaltas genom jakt när vargens status i EU ändras från strikt skyddad till förvaltningsbar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att se över en reformering av art- och habitatdirektivet för att anpassa det efter regionala och nationella förutsättningar, och hur ser statsrådet på möjligheten och benägenheten att i EU verka för att flytta vargen från strikt skyddad till förvaltningsbar?
fr · H911916 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:916 Uppföljning av hanteringen av människorättsorganisationer i av (MP) till Utrikesminister (S) ställde (S) en fråga till utrikesminister om vad regeringen avser att göra när det gäller terrorstämplingen av sex palestinska människorättsorganisationer. Beslutet från har, precis som beskriver, kritiserats skarpt av till exempel och Human Rights Watch. Organisationerna som terrorstämplats är al-Haq, Addameer, Bisan Center, Defense for , och Union of Agricultural Work Committees. skriver i svaret på fråga att regeringen kommer att följa upp frågan om vilken information som fanns till grund för detta och konstaterar att inte fått någon förhandsinformation om detta beslut. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt har beslut följts upp, och hur har regeringen och ministern agerat mot bakgrund av uppföljningen?
fr · H911917 · 2022-01-26 00:00:00 — Fråga 2021/22:917 Utvisningsdömda som avviker av (SD) till Statsrådet (S) anmäldes över 10 000 personer som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd som avvikna och efterlysta av polisen. Inget vet om de är kvar i eller om de lämnat landet. Gränspolisen pekar, enligt SVT, ut bristen på förvarsplatser som en orsak till problemet och menar att en utökning skulle bidra till att fler kan hållas i förvar i väntan på utvisning. Exakt hur många som befinner sig i utan laglig rätt vet varken polisen eller . Detta rimmar givetvis illa med hur dåvarande inrikesminister stod och talade om att 80 000 av de som kom till under migrantvågen skulle kunna bli föremål för utvisning och att man gett och polisen i uppdrag att förbereda utvisningarna. Redan då flaggade gränspolisen för att man behövde en fördubbling av resurser. Men i stället har regeringen misslyckats, och man vet inte hur många som befinner sig illegalt i landet på grund av att de gått under jorden för att slippa utvisas. Vissa bedömningar ger vid handen att så många som 50 000 personer illegalt vistas i . bedömer att ytterligare 42 000 personer kommer att gå under jorden de kommande fyra åren. signalerade regeringen att man ger polisen i uppdrag att aktivt söka upp personer som uppehåller sig i illegalt, bland annat på arbetsplatser. Man säger sig också vilja börja använda det svenska biståndet till utvecklingsländer för att påverka mottagandet av personer som avvisas från . Åtgärderna förväntas dock inte vara tillräckliga. som det är viktigt att spåra upp de som redan gått under jorden och vistas illegalt i landet är det viktigt att inte låta fler kunna avvika från just verkställigheten av utvisning när avslag om uppehållstillstånd getts. Av denna anledning vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta ytterligare åtgärder, såsom utökning av antalet förvarsplatser, för att komma till rätta med att utvisningsdömda avviker och därmed inte kan utvisas?
fr · H911918 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:918 Tider för ripjakt av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade om nya tider för jakt som regleras i jaktförordningen. Beslutet möttes av skarp kritik och fick regeringen att backa om jakttidernas slutdatum i Norr- och . De nu beslutade jakttiderna gäller . Jakttiderna är centrala verktyg i arbetet med att förvalta vilt, och hur de utformas påverkar och engagerar många. var det tillåtet att jaga ripa ovanför lappmarksgränsen fram till i hela och och till i . Regeringens nya beslut innebär att ripjakten kommer att avslutas den 28 (29) februari i kommun och och ovan lappmarksgränsen i och . Jaktslutet i resten av , och kommer att vara . Alla som bor i norra vet att fram till och med februari är förhållandena sådana att det i praktiken är omöjligt att jaga på fjället och att detta i praktiken innebär att vinterjakten på ripa försvåras eller helt omöjliggörs. Ett senare slutdatum för ripjakten i vidsträckta Norr- och skulle kunna vara . Slutdatumet skulle också kunna senareläggas över ripornas utbredningsområde i den resterande fjällvärlden så att det därför skulle vara tillåtet att jaga ripa till i och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet tänka sig att ta initiativ till att förlänga ripjakten ytterligare i Norr- och , och att verka för att ripjakten får samma slutdatum i den resterande fjällvärlden och ripornas övriga utbredningsområde?
fr · H911919 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:919 Ersättning för sälavskjutning av (SD) till Statsrådet (S) Det kustnära fisket är hårt drabbat av de allt talrikare sälstammarna. är det enbart tillåtet att skjuta knubbsäl och vikare vid skyddsjakt. Dessa djur är svårskjutna, och dessutom krävs både tillstånd som kostar pengar och kännedom om var de får skjutas, eftersom det finns ett regelverk kring vilka platser man får skjuta säl på. Vidare är båtinnehav ett måste, och det tunga djuret, vars kött och skinn inte får säljas, måste omhändertas. För att öka incitamenten att över huvud taget kunna nå upp till de kvoter som tilldelats vid skyddsjakt behöver en ersättning införas till säljägare, för att fler ska kunna tänka sig att göra en insats för att fylla den tilldelade kvoten för skyddsjakt. På liknande sätt skulle ersättning kunna utgå vid den licensjakt på gråsäl som möjliggjorts av regeringen. På så sätt skulle också risken för tjuvjakt och skadskjutna djur minskas. Forskare och branschorganisationer talar nu mer och mer om att införa skottpengar på säl. Vi har hört det från sälforskare på SLU och länsfiskekonsulenten på . Jägarna är inte intresserade av arbetet om de inte får någon ersättning, och därför är skottpengar ett alternativ för att skapa incitament. I ett öppet brev till generaldirektörerna på , och Havs- och vattenmyndigheten framför Fiskares () krav på skottpengar på säl. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att ta initiativ till liknande incitament för att jägarna ska bemöda sig med den besvärliga säljakten?
fr · H911920 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:920 Skottpengar på skarv av (SD) till Statsrådet (S) Skarvbestånden behöver minska kraftigt. Skarven, som i utgör en ansenligt stor population med många häckande par, påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Det är viktigt med åtgärder mot allvarlig skada på fiske, fiskeredskap och växtlighet. Skarvens hot mot fiskbestånd som är rödlistade eller extra betydelsefulla för ekosystemet måste hållas efter. Skarvkolonier som bildas ska reduceras inom och i närheten av fredningsområden för fisk samt i närheten av bostadshus. Att kolonierna lever på platser där de orsakar minst skada och olägenhet skulle minska konflikterna. Viktigt är också fleråriga tillstånd gällande skyddsjakt samt användandet av andra jakt- och skrämselmetoder som komplement till den jakt som bedrivs med skjutvapen. Effektiva metoder har visat sig vara oljering och prickning av ägg. Men det är inte tillräckligt. För att ytterligare reducera skarvens härjningar måste incitament skapas för att nå upp till de kvoter som delas ut vid skyddsjakt. uttryckte forskare vid SLU och fiskarnas branschorganisationer krav om att införa skottpengar på skarv. I ett öppet brev till generaldirektörerna på , och Havs- och vattenmyndigheten framför Fiskares () krav på skottpengar på skarv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att införa skottpengar på skarv?
fr · H911921 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:921 Björnstammens storlek av (SD) till Statsrådet (S) Det räcker inte med en miniminivå för björnstammens storlek. En hållbar förvaltning bör också inbegripa en maximinivå, som garanterar att björnstammen inte får växa sig alltför stor. Flera attacker, varav några med dödlig utgång för människor, har blivit resultatet av att vi börjar få en alltför stor björnstam. Det var en björnattack med dödlig utgång skedde, när två tragiska attacker skedde 2004 i och 2007 i . Vidare har ett flertal svåra tillbud skett med allvarliga skador som följd. Därför ser vi att ett tak bör införas och avskjutningen öka i de län som har störst koncentration av björn, vilket minskar stammens storlek successivt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts?
fr · H911922 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:922 Tak för vargstammen av (SD) till Statsrådet (S) I och med att antagit ett intervall om miniminivå för gynnsam bevarandestatus innan vargen kan anses jaktbar skulle det även vara fördelaktigt med en maximinivå, ett tak, för att ha kontroll både nedåt och uppåt och få en mer förutsägbar förvaltning . Den övre gränsen i intervallet som beslutat skulle därför fungera alldeles utmärkt som tak. Med en nedre gräns på 170 (golvet) och en övre gräns (taket) förslagsvis på 270 individer skulle vi mer effektivt kunna fastslå om det finns utrymme för licensjakt eller inte kommande jaktsäsong och slippa de eviga diskussionerna om huruvida det ska jagas varg eller inte. Det vore enklare, utifrån vinterns inventering, att avgöra och besluta om hur många vargar som får skjutas vid kommande vinters licensjakt. Finner inventeringen att beståndet ligger nära taket, ja, då finns det ett utrymme för jakt. Finner inventeringen däremot att antalet vargar är närmare golvet än taket, ja, då bör det kanske inte utlysas jakt, om inte för stora koncentrationer skapar lokala bekymmer. Skulle stammen slutligen ha nått en numerär över taket, så skulle besluta om jakt. , när förra vinterns inventering räknade till 395 vargar, skulle ovanstående system ha inneburit en betydligt större avskjutning än vad denna vinters jakt har tilldelats. stöder man sig enbart på minsta antal för gynnsam bevarandestatus, men inte på högsta antal för vargstammen. En vargstam utan tak är en obegränsad vargstam som skapar en ändlös debatt med onödiga konfliktytor. Den skadar dessutom förtroendet för svensk jakt och viltvård. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att ta några initiativ utifrån situationen med koncentrationerna av varg och de fördelar som införande av både golv och tak kan ge?
fr · H911923 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:923 Handläggningstider för personnummer av (C) till Finansminister (S) Att få ett svenskt personnummer är avgörande för att personer som fått uppehållstillstånd i ska komma in i och bli en del av det svenska samhället. Ett svenskt personnummer är en förutsättning för att kunna ställa sig i bostadskö, skriva in barnen på förskolan och ta del av det svenska skyddsnätet. Att få ett personnummer tar dock ofta väldigt . Det innebär att många hamnar i limbo i . Självklart är det viktigt att myndigheterna har tid på sig att göra en grundlig bedömning. Men får handläggningstiden inte vara onödigt lång. har jag mött både kommunala förvaltningar, företag och individer som lyft de stora konsekvenser som långa handläggningstider för att få ett svenskt personnummer innebär. skriver följande på sin hemsida: ”Coronapandemin har orsakat längre väntetider för att folkbokföra sig vid flytt till . Många får besked om sitt ärende , men väntetiden kan just nu vara upp mot om ditt ärende kräver mer utredning eller om vi behöver mer uppgifter. I vissa fall kan väntetiden tyvärr vara och det kommer att dröja ytterligare innan väntetiderna kan återgå till normal nivå. Vi beklagar den långa väntetiden.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Om, och i så fall vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att korta handläggningstiden för att få ett svenskt personnummer?
fr · H911924 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:924 Lånemarknaden av i (M) till Statsrådet (S) Ny statistik från Kronofogden visar att det noterades en ny rekordnivå för svenskarnas skulder hos Kronofogden: . Det är en ökning med ungefär 7 miljarder , eller . Trots vissa regleringar och åtgärder för att åstadkomma en mer ansvarsfull lånemarknad finns det fortfarande ett hav av aktörer som erbjuder snabblån till skyhög ränta. Uppsökande direktreklam via sms, samtal och e-post riskerar att det skapas överskuldsättning efter ogenomtänkta lånebeslut. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skapa en mer ansvarsfull lånemarknad?