ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121624 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1624 av (C) Ändrad instruktion till Försvarsmakten om ökad elproduktion har frågat mig om jag avser att genomföra förslag om att ändra Försvarsmaktens instruktion i syfte att Försvarsmaktens ska verka för en ökad utbyggnad av elproduktionen. Enligt frågeställaren har i ett samrådsyttrande över förlag till havsplaner föreslagit att det i Försvarsmaktens instruktion ska anges att de även ska verka för förnybar elproduktion. Det militära försvaret står inför en omfattande tillväxt. Syftet är att försvara vårt land mot ett väpnat angrepp. Försvarsmaktens huvuduppgift, enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten, är att försvara mot ett väpnat angrepp. Av 5 b § förordningen med instruktion för Försvarsmakten framgår det att Försvarsmakten till (Försvarsdepartementet) ska redovisa myndighetens medverkan i beredningen av ärenden rörande vind- och vågkraft samt de åtgärder myndigheten har vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. I beredningen av ärenden, som till exempel tillstånd för vindkraft, ska Försvarsmakten bevaka riksintresset för totalförsvarets militära del och Försvarsmaktens förmåga att lösa sin huvuduppgift. Regeringen har en positiv inställning till etablering av vindkraft och jag konstaterar att Försvarsmakten har en instruktionsenlig uppgift att redovisa de åtgärder myndigheten vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft.
frs · H9121625 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1625 av (L) Nekande av ledsagarservice har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, ska säkra fortsatt stöd till de behövande, inte minst för dem som haft stöd länge och plötsligt blir av med insatsen. LSS är en rättighetslag och jag vill noga understryka kommunernas ansvar. Kommunerna har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Ny statistik från visar att fler personer med funktionsnedsättning också får LSS-insatser. Det är positivt att fler personer med funktionsnedsättning får insatser som stärker deras förmåga att leva ett självständigt liv. Ledsagning enligt LSS har minskat kraftigt medan ledsagning enligt socialtjänstlagen (SoL) har legat på en stabil nivå , med undantag då det har skett en minskning. Det kan finnas flera skäl till denna minskning, exempelvis den fortsatt pågående pandemin. Ledsagning är en betydelsefull insats, inte minst för blinda och synskadade. Hur många av de personer som får insatsen som har en synskada eller är blinda framgår dock inte av statistik. Regeringen har därför gett i uppdrag att följa upp förändringar avseende ledsagning för synskadade och blinda. ska analysera resultatet med utgångspunkt från lagstiftning, likvärdighet och jämlikhet och vid behov ge förslag på åtgärder som kan bidra till ökad likvärdighet mellan kommunerna och ökad möjlighet för den enskilde att delta i samhällslivet och att leva som andra. Jag avser att följa denna fråga noggrant.
frs · H9121626 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1626 av (SD) Undantagslagstiftning och utegångsförbud har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att utreda frågan om eventuell undantagslagstiftning. Som jag framfört tidigare kan vi aldrig acceptera den typ av beteende som vi såg under påskhelgens kravaller. Det är rena turen att kravallerna inte slutade med att någon miste livet. De som låg bakom våldet måste gripas, dömas och få sina rättmätiga straff. efterfrågar en utredning om möjligheter att tillfälligt utfärda ingripande föreskrifter om bl.a. utegångsförbud och olika tvångsmedel mot enskilda. Det handlar alltså om regler som skulle begränsa sådana grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom regeringsformen. Polisens befogenheter i arbetet med att upprätthålla allmän ordning och säkerhet regleras framför allt i polislagen. Lagens bestämmelser innebär bl.a. att polismän får avvisa, avlägsna eller tillfälligt omhänderta personer som stör eller utgör en omedelbar fara för den allmänna ordningen. Den som omhändertas eller avlägsnas får kroppsvisiteras i anslutning till ingripandet. I samband med, eller vid risk för, allvarliga störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten får polisen också bl.a. spärra av områden. Svaret på fråga är att det inte är aktuellt att utreda en eventuell undantagslagstiftning av det slag han beskriver. Regeringen har dock en nära dialog med om förutsättningarna för att hantera allvarliga ordningsstörningar framöver.
frs · H9121627 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1627 av (SD) Tillägg i skjutkungörelsen har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att komplettera eller på andra sätt se över skjutkungörelsen. För att kunna utföra sina uppgifter måste polisen i vissa situationer, när andra medel är otillräckliga, få använda våld. När polisen använder våld kan den även, som en sista utväg, behöva använda skjutvapen. Bestämmelser om polismäns användning av skjutvapen finns främst i kungörelsen (1969:84) om polisens användning av skjutvapen, den s.k. skjutkungörelsen. Polisens användning av skjutvapen innebär en användning av potentiellt dödligt våld. Regleringen av sådan användning bör vara ändamålsenlig och praktiskt tillämpbar, men också klar och tydlig. Skjutkungörelsen har emellertid inte genomgått någon egentlig modernisering sedan den beslutades för . har därför hemställt om att regleringen av polisens användning av skjutvapen ska ses över och arbetas om, ett behov som också förts fram i den juridiska litteraturen. Mot denna bakgrund arbetar regeringen med att göra en översyn av frågan.
frs · H9121628 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1628 av (SD) Utvärdering av straffbestämmelserna om blåljussabotage har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att låta utvärdera straffbestämmelserna om blåljussabotage. Låt mig börja med att understryka att regeringen ser mycket allvarligt på angrepp på polis och annan blåljusverksamhet. Sådant agerande är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället och kan inte accepteras. För att stärka det straffrättsliga skyddet för de centrala blåljusverksamheterna infördes så sent som brottet sabotage mot blåljusverksamhet. Det straffbelägger att under vissa förutsättningar angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård. De allvarligaste fallen av brottet kan ge upp till livstids fängelse, vilket är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att verksamheten inte får angripas. Regeringens arbete med att stärka skyddet för samhällsnyttiga funktioner har därefter fortsatt. Exempelvis beslutade regeringen att en särskild utredare ska överväga lagändringar som minskar offentliganställdas utsatthet för våld, hot och trakasserier. Syftet är både att förbättra situationen för de anställda och att värna den offentliga verksamheten. Regeringen arbetar alltså aktivt med dessa frågor och jag följer utvecklingen på området noggrant.
frs · H9121629 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1629 av (SD) Strikt skadeståndsansvar för kriminella ungdomars föräldrar har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att införa ett fullt ut solidariskt skadeståndsansvar för föräldrar gällande deras barns brottslighet. Låt mig börja med att understryka att det urskillningslösa våld som riktades mot poliser i flera svenska städer är ett angrepp mot hela vårt demokratiska samhälle. Regeringens svar på detta är tydligt. Den här typen av agerande ska inte accepteras. De ansvariga ska gripas, dömas och få sina rättmätiga straff. infördes ett skärpt skadeståndsansvar för vårdnadshavare för skador som deras barn orsakat genom brott. En vårdnadshavare kan numera bli solidariskt skadeståndsskyldig upp till ett visst belopp för varje skadevållande händelse. Efter rapporter från och (Brå) om att reformen fått flera olyckliga konsekvenser beslutade regeringen att utvärdera reformen. Brå, som gjorde utvärderingen, har föreslagit att det skärpta skadeståndsansvaret för vårdnadshavare ska avskaffas eller ändras för att komma till rätta med de negativa konsekvenserna. Brå konstaterade att i av de fall då skadestånd inte kunde drivas in hade föräldrarna redan skulder hos Kronofogden. Utvärderingen visade att skadeståndet slår särskilt hårt mot ekonomiskt utsatta ensamstående mammor. Brå har inte funnit stöd för att reformen har haft en brottsförebyggande effekt eller ökat föräldrarnas engagemang. Regeringen bedriver ett omfattande arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Med 34-punktsprogrammet genomför regeringen, punkt efter punkt, kraftfulla åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. Det handlar om skärpta straff samt nya verktyg och resursförstärkningar till de brottsbekämpande myndigheterna. Inom ramen för programmet görs även stora satsningar på det brottsförebyggande arbetet. Bland annat har beslutat att se över om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att, i syfte att stödja barn, besluta om öppna insatser utan samtycke till vårdnadshavare. Det kan till exempel handla om att en vårdnadshavare ska delta i föräldrautbildning, gå i stödsamtal eller ha regelbunden kontakt med en kontaktperson, även om vårdnadshavaren inte vill det. Regeringen avser också att gå vidare med förslag om att kommunerna ska få ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Regeringens högsta prioritet är fortsatt att ska bryta segregationen och tränga tillbaka våldet och kriminaliteten. Jag är dock inte beredd att föreslå symbolåtgärder som inte har visat sig ha någon effekt på brottsligheten, utan bara ökar klyftorna.
frs · H9121630 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1630 av (SD) Förvaringsdom för samhällsfarliga kriminella har frågat mig om jag och regeringen att vidta några åtgärder för att se över möjligheten att döma till förvaringsdom. Regeringen har genomfört en rad åtgärder som tar sikte på återfall i brott. Under förra mandatperioden trädde nya regler i kraft som innebär att fler gärningar ska behandlas som återfall och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Möjligheten att låta en tidigare påföljd omfatta ytterligare brott har begränsats. måste domstolen döma ut en ny påföljd vid återfall. Regeringen gav dessutom en särskild utredare i uppdrag att bland annat överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig brottslighet. gäller ny lagstiftning som syftar till att minska återfall i brott efter villkorlig frigivning från ett fängelsestraff. Reglerna ger Kriminalvården nya verktyg och större befogenheter att kontrollera villkorlig frigivning. Kriminalvården har bland annat getts möjlighet att besluta om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs, till exempel för att säkerställa att en person inte befinner sig i miljöer och på platser där risken för återfall är stor eller i närheten av där ett brottsoffer bor. Det har också införts lagstiftning som ställer högre krav på att den som sitter i fängelse ska sköta sig och visa motivation till att förändra ett skadligt beteende. gäller nya regler som innebär att den som inte deltar i vård eller behandling i fängelset ska kunna få sin villkorliga frigivning uppskjuten. Detta är särskilt viktigt för den som dömts för till exempel sexualbrott. Det har även införts utökade möjligheter till kontroll- och stödåtgärder för den som dömts till skyddstillsyn, som bland annat innebär att möjligheten att föreskriva villkor om var den dömde ska vistas eller inte får vistas har gjorts tydligare och att det är möjligt att med elektronisk övervakning kontrollera att den dömde följer en sådan föreskrift. Vi har också skärpt straffen för ett stort antal brott, däribland vissa allvarliga våldsbrott samt grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn. Det svenska påföljdssystemet bygger på att en gärningsman ska straffas utifrån allvaret i det han eller hon har gjort, inte vad personen kan komma att göra. Det kan noteras att senast avslog ett antal motionsyrkanden om förvaring av samhällsfarliga brottslingar. Regeringen anser att en mer framkomlig väg är att inom ramen för det befintliga systemet motverka återfall i brott. Med det sagt kan det finnas ytterligare åtgärder som behöver övervägas för att förstärka detta arbete.
frs · H9121631 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1631 av (SD) Samverkan mellan militär och polis har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för en översyn av förutsättningarna för en stärkt samverkan mellan polisen och militären. Det finns lagstiftning som möjliggör att Försvarsmakten kan lämna stöd till polisen. Det kan gälla exempelvis logistiska stödåtgärder och hjälpinsatser. Försvarsmakten ska också lämna stöd till polisen i form av helikoptertransporter i vissa fall. Genom lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning (stödlagen) kan och Säkerhetspolisen begära stöd från Försvarsmakten om det behövs för att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra terroristbrott. Försvarsmaktens stöd enligt den lagen förutsätter att ingripandet kräver resurser av särskilt slag som varken eller Säkerhetspolisen har tillgång till och att regeringen har lämnat sitt medgivande till insatsen. Stödlagen ger inte utrymme för att begära stöd utifrån generella behov av personella förstärkningsresurser. När det gäller militärens medverkan i polisiär verksamhet har det betraktats som en allmän grundsats att väpnad trupp inte får sättas in mot den egna befolkningen eller andra civila. I samband med stödlagens tillkomst 2006 uttalade regeringen att det inte kan komma i fråga att Försvarsmakten lämnar stöd till polisen som kan innebära användning av våld eller tvång i samband med sådan brottslighet som polisen återkommande har att hantera, t.ex. ordningsstörningar vid demonstrationer, gängbrottslighet eller fotbollshuliganism (jfr. 2005/06:111 s. 29). Jag ser ingen anledning till att nu göra någon annan bedömning än den som regeringen uttalade .
frs · H9121632 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1632 av (SD) Genomförande av ändringarna i EU:s vapendirektiv och en översyn av vapenlagstiftningen har frågat mig om jag och regeringen avser att agera på de riktade tillkännagivandena som utredningen arbetar eller pausa allt arbete till då uppdraget ska slutredovisas. Kommissionen har beslutat att stämma i på grund av för sent genomförande av vapendirektivet. riskerar nu höga böter om reglerna inte kommer på plats så snabbt som möjligt. Regeringen har tidigare lagt fram förslag på genomförande av vapendirektivet som har röstats ner av . Regeringen har tillsatt en ny utredning med en parlamentarisk referensgrupp. Jag hoppas att vi tillsammans med oppositionspartierna ska få reglerna på plats så snabbt som möjligt. Utredningen ska också göra en generell översyn av vapenlagstiftningen utifrån de tillkännagivanden från som finns på vapenområdet. Ändringar i vapenlagstiftningen måste alltid föregås av noggranna överväganden. Lagstiftningen måste vara utformad så att den i möjligaste mån motverkar förekomsten av illegala vapen och förhindrar att vapen kommer till brottslig användning. får reglerna inte vara onödigt betungande för legala vapeninnehavare som jägare och sportskyttar. Regeringen anser att det är viktigt att frågorna utreds ordentligt och kommer därför inte att föregripa utredningens arbete.
frs · H9121633 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1633 av (SD) Tvångsomhändertagande av fler barn har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att ska se över förutsättningarna för att agera hårdare mot vissa missförhållanden. Hot och våld mot personal inom måste tas på största allvar. Regeringen är mycket tydlig med att hot och våld mot personer som arbetar i välfärden aldrig kan accepteras. Det krävs ett långsiktigt arbete för att åstadkomma förändring, bl.a. när det gäller attityder och förhållningssätt. Jag har noga följt utvecklingen och har haft möten med bland annat fackliga organisationer för att belysa de problem som finns och för att diskutera tänkbara lösningar och åtgärder från regeringens sida. Det är naturligtvis oacceptabelt att den som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Alla sådana former av brott utgör ett angrepp mot hela vårt samhälle och måste bekämpas. lämnade Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (Ju 2020:12) sitt betänkande En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Utredningen föreslår bland annat att det ska införas nya brott för den som angriper utövare av viss samhällsnyttig funktion – till exempel personal inom . Förslaget innebär att personal inom får motsvarande förstärkta straffrättsliga skydd som till exempel poliser har genom straffbestämmelserna om våld eller hot eller förgripelse mot tjänsteman. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Vidare har regeringen tillsatt Utredningen om åtgärder för att minska offentliganställdas utsatthet (Ju 2022:02). Syftet är både att minska de anställdas utsatthet för våld, hot och trakasserier och att värna den offentliga verksamheten. Jag följer frågan noggrant och är beredd att vid behov ta initiativ till ytterligare åtgärder. Det är dock inte aktuellt att ge något uppdrag av det slag som efterfrågar.
frs · H9121634 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2022/1634 av (SD) Polistaktiska utgångspunkter har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att se över eller ändra den särskilda polistaktiken. Vilken taktik och kompetens som bedömer behövs för att hantera olika situationer och lösa polisiära uppgifter är upp till myndigheten att avgöra, det är inte en fråga för regeringen eller mig som minister. Från regeringens sida ska vi se till att har förutsättningar att utföra sitt uppdrag, effektiva verktyg och en ändamålsenlig lagstiftning.
frs · H9121635 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1635 av (SD) Bättre förutsättningar att kartlägga problemindivider har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för teknisk upprustning i linje med det som beskrivs i den skriftliga frågan, bland annat avseende användningen av kameror. Låt mig börja med att understryka att det urskillningslösa våld som riktades mot poliser i flera svenska städer är ett angrepp mot hela vårt demokratiska samhälle. Regeringens svar på detta är tydligt. Den här typen av agerande ska inte accepteras. De ansvariga ska gripas, dömas och få sina rättmätiga straff. Vilken utrustning som har behov av är inte en fråga för regeringen att avgöra. Det är myndigheten som bedömer vilka behov som finns och vilken utrustning som behöver införskaffas. Förenklade och förbättrade möjligheter till användning av kameror är ett av behoven som bland annat polisen framfört. Därför har regeringen också satsat särskilt på att skapa förutsättningar för att ska kunna stärka arbetet på området. har permanent tillförts för att utveckla myndighetens tekniska förmåga. Därutöver har det tillförts ytterligare engångsvis 2022, för samma ändamål. Här ingår att polisens användning av kameror ska utvecklas, både genom fler fasta kameror på brottsutsatta platser och genom kroppsburna kameror för poliser i yttre tjänst. I satsningen ingår att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha möjlighet att utrusta sig med en kroppsburen kamera. Därutöver innebär satsningen att verksamheten vid avdelningen Nationellt forensiskt centrum (NFC) ska stärkas och att myndighetens förmåga att komma åt krypterad information ska öka. Denna utökning är prioriterad. Enligt regleringsbrevet ska redovisa hur de satsade medlen för ökad teknisk förmåga har fördelats i verksamheten. Särskild vikt ska bland annat läggas vid att redovisa hur kapaciteten har stärkts för ökad kamerabevakning. togs tillståndskravet för kamerabevakning bort för , , och . Myndigheterna får nu själva bedöma när det finns förutsättningar och är motiverat att sätta upp kameror. togs kravet på tillstånd bort även för kamerabevakning i kollektivtrafiken, på flygplatser och i apotek. Kameror kan nu sättas upp tillståndsfritt på till exempel bussar, tåg, hållplatser, stationer och flygplatser. Regeringen har således avsevärt förbättrat polisens möjligheter att använda teknisk utrustning, såsom kameror, och jag kommer även fortsättningsvis att följa frågan noga.
frs · H9121636 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1636 av (SD) Svårigheter att genomföra simundervisning har frågat mig vad jag tänker göra för att säkerställa att simundervisning genomförs trots bristande tillgång till simhallar. Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Att rusta alla barn med viktiga färdigheter inför livet är en bärande del i den svenska modellen. Att kunna simma är livsavgörande. Därför ställs det i kursplanen för ämnet idrott och hälsa, för och motsvarande skolformer, mycket specifika krav på att elever ska kunna simma för att nå kunskapskraven och få ett godkänt betyg. Så är även fallet i den reviderade kursplanen som regeringen beslutade om och som ska tillämpas . Huvudmannen ansvarar enligt skollagen för att eleverna får den utbildning de har rätt till. För utbildningen ska de lokaler finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Huvudmannen ansvarar därmed för att simundervisning i skolans regi genomförs på ett säkert sätt. Av betygsstatistik för /21 framgår att andelen elever i årskurs 6 som uppnår minst betyget E i idrott och hälsa är . Motsvarande andel elever i årskurs 9 uppgår till . Av en uppföljning som genomfört framgår att den främsta orsaken till att elever inte når kunskapskravet för simning är att eleverna ges för få simundervisningstillfällen. Det handlar bland annat om organisatoriska svårigheter, som att få tider i simhallen eller att anordna simundervisning inom det ordinarie schemat. För att bland annat öka andelen elever som når kunskapskraven i ämnet idrott och hälsa beslutade regeringen att utöka den garanterade undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i . För att skapa fler simundervisningstillfällen har regeringen infört ett stöd till huvudmän för att anordna simskola för elever i årskurs 6–9 under skollov. Även om nu beslutat att medel för lovsimskolan ska upphöra, är det fortfarande möjligt för huvudmän att söka medel för att erbjuda elever lovskola med simundervisning om eleven inte uppnår kunskapskraven i idrott och hälsa. Jag instämmer i hur viktigt det är att alla elever lär sig att simma. Simkunnighet räddar liv och regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för att fler elever lär sig simma.
frs · H9121637 · 2022-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1637 av (SD) Kartläggning av parallellsamhällen har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att kartlägga parallellsamhällena. Uppgifterna i folkbokföringen och befolkningsstatistiken ska vara korrekta och överensstämma med verkligheten. Ramen för befolkningsstatistik och folk- och bostadsräkning i är registerbaserad och bygger på uppgifter från huvudsakligen folkbokföringsdatabas. Hur avgivna tillkännagivande om att genomföra en nationell folkräkning ska omhändertas behöver analyseras närmare och beredas i . Regeringen har gett (Brå) i uppdrag att öka kunskapen om hur parallella samhällsstrukturer, och den brottslighet och otrygghet som är förknippad med sådana strukturer, kan identifieras på lokal nivå. I uppdraget ingår att identifiera och sammanställa motåtgärder som kan vidtas mot sådana strukturer och att redovisa nationella och internationella insatser på området. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten också ta fram ett stödmaterial riktat till lokala aktörer om vilka motåtgärder som kan tas fram utifrån den lokala problembilden. Brå redovisar uppdraget till regeringen . Kunskapsuppbyggnaden om parallella samhällsstrukturer är ett pågående utvecklingsarbete som regeringen fortsatt följer.