ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111504 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1504 Mobilkranar av (C) till Infrastrukturminister (S) Mobila kranar är avgörande för byggande och utveckling av vårt moderna samhälle, inte minst vid byggande och reparation av bostäder, industri, transportinfrastruktur etcetera. Varje förflyttning på det allmänna vägnätet av mobila kranar kräver dispens för vikt och storlek samt dispens för angiven vägsträcka. I dispensen villkoras för hastighet, exakt vilket fordon (fordonets unika identitet) det gäller samt tider, broar och vägtransportledare. Mobilkranföretagen i landet arbetar i stort sett och med korta varsel, på uppdrag av industri-, bygg- och anläggningsföretag, räddningstjänster, polis med flera. Uppdragen är ofta svåra att planera långsiktigt. Byggande är projekt där oväntade moment uppstår och räddningsinsatser är omöjliga att förutse. Stora kostnader för produktionsbortfall kan uppstå om en kran inte kan utföra arbete med kort varsel vid en byggarbetsplats. Statsrådet har vid ett flertal tillfällen tidigare fått frågan om hur han tänker att agera i frågan om dispenshantering för bland annat mobilkranar. Statsrådet har då hänvisat till en kommande utredning från . är den utredningen färdigställd. Utifrån dialog med branschen framgår att rapporten är väl grundad och genomförd samt visar förståelse för branschens utmaningar. En central slutsats i utredningen är att en lösning på dispenshanteringen är brådskande. Av de tre möjliga scenarier i syfte att lösa upp knuten som presenteras i Riserapporten anser branschen själv att en kombination av ”Super Trix” och ”Digital självdeklaration" är helt nödvändig och att utveckling av dessa system måste påbörjas i närtid. Vi har att göra med en samhällsviktig branschaktör som vill göra rätt, något som dock är mycket svårt med dagens system för dispenshantering. Utifrån det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till infrastrukturminister : Hur ser ministern på Riserapportens innehåll och förslag till lösningar, och när avser ministern att omsätta Riserapportens förslag i konkreta regelverk?
fr · H9111505 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1505 Antalet poliser i av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) har sedan regeringens polisreform 30 färre poliser och ett tjugotal färre utredare trots återkommande löften och uttalanden om att det ska bli fler ”polisanställda”. Åtminstone i har vi inte sett någon som helst effekt; tvärtom tappar vi resurser och förmåga. Även om ledningen i länet för stunden prioriterat upp ett antal kommuner på grund av mycket allvarliga brott som mord, skjutningar och explosioner så kan det inte vara så att vissa kommuner i princip blir av med polisnärvaro eller utredningsresurser. och även andra, mindre, orter i länet har drabbats extra där ärenden kräver extra utredningsresurser. I min hemkommun har vi också sett flera uppgörelser mellan kriminella personer och nätverk, vilket bidrar till ökad otrygghet i stadsdelar som redan kämpar med att återupprätta tryggheten för allmänheten. Den polisiära synligheten är sämre och vi har i stället färre poliser i yttre tjänst, allt detta som invånarantalet ökar i landet. har fortfarande ett utsatt område på polisens lista men också områden som kan komma att bli riskområden om inget görs. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Kommer ministern och regeringen att agera särskilt och följa upp att även inte bara får tillbaka poliser vi tappat, utan även kan säkra en utbyggnad av förmågan i länet?
fr · H9111506 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1506 Övergången från gymnasiesärskolan till arbetsmarknaden av (L) till Statsrådet (S) Elever i särskolan erbjuds en anpassad undervisning där ämnen och bedömning sker enligt speciella regler. Att kvaliteten måste höjas är uppenbart liksom att tillgången på utbildade behöriga lärare måste öka. Såväl som Skolinspektionen har också återkommande påtalat brister i hur skolans huvudmän organiserar undervisningen, där eleverna inte alltid får chans att nå sin fulla potential och därmed utvecklas under skolgången. Gymnasiesärskolan har gjort en intressant och positiv resa sedan Liberalerna i regeringsställning breddade utbudet av program och yrkesprogram så att även elever i gymnasiesärskolan kan välja utifrån intresse men också arbetsmarknadsläget. Min erfarenhet är dock att det är så att när ungdomarna lämnar gymnasieskolan är det inte ovanligt att man fastnar i en daglig verksamhet eller riskerar långvarigt utanförskap och att man hamnar i Arbetsförmedlingens register. Det är centralt att tidigt följa upp dels elevernas förutsättningar att komma ut på yrkespraktik, dels hur detta kan underlättas ytterligare och den vägen också stötta en smidig övergång direkt ut i arbetslivet. Mot bakgrund av detta är min fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att initiera en uppföljning av gymnasiesärskolans arbete med yrkeskoppling som inkluderar elevernas etablering på arbetsmarknaden?
fr · H9111507 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1507 Inställda tåg i av (L) till Näringsminister (S) Tågtrafiken i , däribland sträckan –, har drabbats av återkommande brister. Det har varit såväl tekniska problem och brister i underhåll som personalbrist- och it-haveri som påverkat reseplaneringen. SJ har trots löften inte klarat av att leverera den service som allmänheten kan förvänta sig, nämligen att tågen för det första går över huvud taget och för det andra att de går . SJ har heller inte klarat av kvaliteten i utbudet då resenärer återkommande , förutom att drabbats av inställda tåg eller sena avgångar, också tvingats ta hänsyn till brist på vagnar. Följden är att resenärer får trycka ihop sig även i gångar och trappor för att komma med sitt tåg till jobbet eller hem. Så här kan det inte fortsätta. Statsrådet hänvisade i sitt senaste svar till mig felaktigt till regionen, men här är det faktiskt regeringen som har det yttersta ansvaret. Även problemet med att hitta lokförare och annan tågpersonal lyfts fortfarande i medier när SJ går ut och beklagar att de ännu inte har lösningar på problemen. Regeringen måste agera och beakta att trycket på tågkommunikationerna nu i princip återgått till normala flöden, jämfört med pandemin där lejonparten valde att arbeta hemifrån. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Hur ser regeringens konkreta åtgärdsplan ut för att tågtrafiken ska rulla igång, inkluderat tidsplan?
fr · H9111508 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1508 Köp av fysiska biljetter av SJ av (M) till Näringsminister (S) Att kunna resa är en viktig frihet för många oavsett om det sker med tåg, bil eller flyg. Bor man i finns det dock svårigheter att köpa en fysisk biljett av det statliga företaget om man saknar bank-id och internetbank. En Gävlebo har skrivit följande brev till mig rörande möjligheterna att köpa en tågbiljett av SJ: ”Jag kan nämligen inte åka och besöka mina barn och barnbarn som är bosatta i , , och . Jag bor i och kan resa med X-trafik inom . Längre resor är omöjliga för mig. Jag äger ingen bil eller något annat motorfordon. Det skulle vara bra om jag kunde ta ett SJ-tåg. Men då krävs det att jag har en giltig biljett. Men var skall jag köpa den? köpte jag mina biljetter på järnvägsstationen. stängdes den biljettförsäljningen. I stället skall man köpa biljetten på nätet eller hos en återförsäljare. Men problemet är att det inte finns någon sådan försäljare i . Näthandel är omöjligt för mig. Skälet till det är att jag inte har internetbank, inget Bank-ID och ingen smart mobiltelefon.” Ett samtal till SJ:s kundtjänst bekräftar att man inte kan köpa en biljett fysiskt om man bor i och vill betala med kontanter. I när många önskar resa med tåg och det är bra ur miljö- och klimatsynpunkt verkar det orimligt att det statliga företaget inte kan tillhandahålla en försäljning av biljetter i en så pass stor stad som för den som vill betala kontant. En kontroll på SJ:s hemsida av återförsäljare av biljetter visar att det verkar saknas på många platser i och i . Min fråga till näringsminister med anledning av detta är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att även den som inte har bank-id, internetbank och/eller smartphone ska kunna köpa en fysisk biljett av SJ kontant och därmed resa med det statliga bolaget?
fr · H9111509 · 2022-04-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:1509 En utredning om delning av av (SD) till Infrastrukturminister (S) tog över de verksamheter som tidigare fanns inom och . har sedan sammanslagningen av de båda verken gått från att vara utförare till renodlad beställare. Myndigheten har närmare 10 000 anställda och därtill kan läggas ett stort antal inhyrda konsulter. har vid ett flertal granskningar av kommit fram till att verket systematiskt underskattar kostnaderna för ny infrastruktur. För de 142 investeringsobjekten i den senast reviderade nationella planen var den genomsnittliga kostnadsökningen på bara , vilket motsvarar . Dessa kraftiga kostnadsökningar kräver omfattande och skyndsamma åtgärder för att värna skattebetalarnas pengar. har ingen utförarorganisation utan agerar uteslutande som beställare. När en kunskapsintensiv verksamhet inte har egen verksamhet förloras ofta sakområdeskompetensen. gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som behöver vidta för att kunna bedriva visst järnvägsunderhåll i egen regi. Vi sverigedemokrater hade gärna sett en utredning avseende en delning av med en återgång till ett banverk och ett vägverk samt verksamhet i egen regi. En delning av kunde göras relativt snabbt genom att införliva statliga i ett nytt banverk och därmed säkerställa verksamhets- och utförandekompetens på järnvägsområdet. Vad gäller ett nytt vägverk borde ett liknande förfarande kunna genomföras genom att införliva statliga och på liknande sätt säkerställa verksamhets- och utförandekompetens på vägområdet. Experimentet med att slå ihop och har testats och det är, enligt oss, hög tid att utvärdera om experimentet gav önskade synergieffekter, kvalitetshöjande effekter och höjd kostnadseffektivitet, vilket var utgångspunkten för sammanslagningen till nuvarande . Med anledning av texten ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att verka för en utredning avseende en delning av till ett banverk och ett vägverk?
fr · H9111510 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1510 Synkontroller vid körkortsförnyelse av (MP) till Infrastrukturminister (S) Studier visar att över 650 000 privatpersoner (det vill säga av privatbilister) kör bil med otillräcklig syn, vilket försvårar möjligheterna att nå nollvisionen. Om dessa personer skulle ansöka om körkortstillstånd hade de först behövt korrigera sin syn med linser eller glasögon innan tillståndet skulle kunna utfärdas. Denna siffra är inte ny, och betydelsen av att ha tillräckligt god syn i trafiken har lyfts av trafikutskott. När du ansöker om körkortstillstånd måste din syn testas. Men efter det krävs aldrig några återkommande synkontroller, trots att vi vet att synen förändras . Detta gäller om du är privatbilist vill säga. Om du däremot är yrkesförare måste du pröva din syn för att säkerställa att du har tillräcklig god syn. Det känns märkligt att de trafikanter som yrkesförarna möter på våra vägar inte behöver leva upp till samma synkrav som de som kör yrkestrafik. Denna uppfattning delas dessutom av svenska folket. I en Kantar Sifo-undersökning instämde helt eller delvis i att privatbilister, likt yrkesförare, borde ha återkommande krav på synkontroller vid körkortsförnyelse. Undersökningen visade dessutom att ansåg att det borde vara obligatoriskt med synkontroller i samband med körkortsförnyelse senare i livet. Därför vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa tryggheten på våra vägar och se till att även privatbilister har tillräckligt god syn för att köra bil?
fr · H9111511 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1511 deltagande i framtidskonferensen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter som har cirkulerat har statsrådet avsagt sig sin roll som ordförande för en av arbetsgrupperna i konferensen om framtid och i stället delegerat uppgiften till ett departementsråd. sitter dock kvar som observatör i styrelsen för konferensen. Arbetsgruppernas uppgift är att ta fram underlag till plenarförsamlingens diskussioner och förslag. Enligt konferensens officiella uppgifter tillträdde som ordförande för arbetsgruppen om EU:s roll i världen , men protokollen från arbetsgruppens sammanträden visar att var ordförande . Dock lämnade han mötet efter endast 20 minuters medverkan. Att nu enligt uppgifter helt har avsagt sig sin roll som ordförande skapar frågor om hur förvaltar sitt inflytande över konferensen. Givet framtidskonferensens radikala förslag om fördragsförändringar, som står i direkt strid med den hållning som en majoritet av partier förespråkar, är det viktigt med en aktiv svensk regering som värnar våra värderingar i konferensen. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt bedömer statsrådet att hans frånvaro från arbetsgruppen påverkar möjlighet att influera innehållet i framtidskonferensens förslag, och hur agerar han för att upprätthålla denna möjlighet även utan sitt ordförandeskap?
fr · H9111512 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1512 Situationen i av (V) till Statsrådet (S) Sedan talibanerna återtog makten i har förtrycket hårdnat och levnadsvillkoren försämrats avsevärt. Bland de mest utsatta finns de som tillhör folkgruppen hazarer, som upplever att de är utsatta för ett pågående folkmord. Hazarerna har varit förföljda och utsatta både historiskt och i nutid. Efter talibanernas övertagande har utsattheten blivit ännu värre, som den internationella uppmärksamheten har minskat. När talibanerna hade makten i landet utsattes hazarer hårt. 1998 belägrade talibaner hazardominerade områden i och svälte ut dem. intog talibaner staden och dödade etniska minoriteter, inklusive hazarer. Mellan 2 000 och 15 000 människor dödades. rapporterades att talibaner massfördrev hazarer från Daykondi och Mazar-e . Totalt uppskattas 6 000 familjer ha fördrivits. dödades minst 147 personer i två bombdåd mot shiamoskéer i och . attackerades två pojkskolor i ett hazardominerat bostadsområde i . är utsattheten till följd av fattigdom och svält enorm. Flickor får inte gå i skola efter sjätte klass; kvinnor och män får inte gå till parkerna samma dagar. Hälsovårdssystemet är obefintligt, banksystemet har kraschat och hjälporganisationer har fått svårare att arbeta på grund av sanktioner. 71 afghanska medborgare fått avslag på sin asylansökan . Eftersom det inte går att flyga till har dock inga utvisningar genomförts. Därmed försätts dessa människor i en utsatt limbosituation. anser att regeringen bör agera för att underlätta för människor som försöker fly , exempelvis genom EU-samarbete eller genom att öka antalet kvotflyktingar. De ensamkommande som har sökt skydd här och har varit i borde få permanent uppehållstillstånd, och möjligheterna att få uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder bör stärkas. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att förbättra situationen för afghanska medborgare, hazarer i synnerhet, i och ?
fr · H9111513 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1513 Insatser för att stärka migrän- och huvudvärksvården av (SD) till Socialminister (S) Omkring 1,5 miljoner svenskar lider av migrän, som är den vanligaste neurologiska sjukdomen. I Global Burden of Disease klassas migrän som den tredje mest prevalenta sjukdomen, och det är likaså den sjukdomen som har den sjunde högsta sjukdomsbördan. Att personer som lider av migrän får betala ett högt personligt pris står klart. Sjukdomen ger dock även upphov till kostnader för samhället i form av sjukvårdskostnader och produktionsbortfall, en konsekvens som uppstår när människor blir tvungna att sjukskriva sig från sitt jobb på grund av sin migrän. I beräknas produktionsbortfallet ligga på runt , som alltså motsvarar omkring 9 500 heltidstjänster . Enligt är samhällskostnaden för migrän . Det gör migrän till den tredje mest kostsamma diagnosen i . kan vi med glädje se hur nya upptäckter banar väg för innovativa och framgångsrika tillskott till behandlingspaletten. har en ny typ av läkemedel, så kallade CGRP-hämmare, inneburit nya möjligheter för migränpatienter att leva ett normalt liv, utan den svåra och begränsande smärtan. Trots att allt fler patienter får behandling med läkemedel av typen CGRP-hämmare finns det fortfarande väldigt stora skillnader i landet. Vi vet att de regionala skillnaderna är stora när det gäller tillgången till en kvalitativ migränvård. Trots det faktum att migrän, och andra former av huvudvärk, är en betydande orsak till ohälsa hos väldigt många människor är det långt ifrån alla patienter som ges möjlighet till en fullgod och korrekt behandling. Av den anledningen skulle jag vilja ställa följande fråga till socialminister : Med vilka konkreta insatser avser ministern att verka för en mer jämlik migränvård som håller en hög kvalitet i hela landet?
fr · H9111514 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1514 Branden i av (SD) till Statsrådet (S) Somaliland, som är en självstyrande och demokratisk del av , har återkommande överraskat med sin positiva utveckling. Landet är som bekant ett föredöme i sin del av världen som präglas av fattigdom och oroligheter, varför potentialen att med en riktad politik utveckla landet är stor. Mot bakgrund av detta är det sorgligt att många länder, däribland , ytterst sällan arbetar direkt med Somaliland i viktiga frågor. När vi nu har en förhållandevis stabil statsbildning som dessutom kan trygga säkerheten borde regeringens prioriteringar i detta avseende riktas mot just Somaliland. Just nu ser vi ett extra behov av stöd. Till följd av en omfattande brand på en marknad i landets huvudstad har omkring 1 000 butiker och 4 200 stånd och bord förstörts. Detta har drabbat fler än 17 000 människor som varit direkt beroende av marknaden för sin försörjning, och ett trettiotal fick föras till sjukhus med allvarliga brännskador. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Har statsrådet vidtagit några åtgärder i syfte att understödja Somaliland efter den omfattande branden i eller kan vi förvänta oss att de får stöd ?
fr · H9111515 · 2022-04-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:1515 Insatser för att motverka alkoholrelaterade fosterskador av (SD) till Socialminister (S) Alkohol i fosterstadiet kan, förutom hjärnskador, leda till bland annat missbildningar i hjärtat, njurarna, levern, hormonsystemet och matsmältningskanalen. Barn som föds med alkoholrelaterade fosterskador kan därför på olika sätt hindras från att utvecklas under samma förutsättningar som andra barn och kan även komma att behöva olika typer av vård och insatser, som också innebär en ekonomisk belastning för samhället. Det preventiva arbetet för att motverka förekomsten av alkoholrelaterade fosterskador är således otroligt viktigt. Det går att förebygga, och med rätt insatser skulle förekomsten med stor sannolikhet kunna minimeras märkbart. Utbildning av vårdpersonal och andra viktiga nyckelpersoner, som kan bidra till att sprida angelägen kunskap, är en viktig aspekt. Det är också avgörande att blivande föräldrar faktiskt får korrekt information och tidigt inkluderas i det preventiva arbetet. Omfattningen av förekomsten av alkoholrelaterade fosterskador måste utredas, och kunskapsläget behöver också uppdateras. Utöver preventiva insatser är det likaså mycket angeläget att verka för att barn som drabbats av skador som orsakats av föräldrars alkoholkonsumtion blir korrekt diagnostiserade och får rätt behandling. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Med vilka konkreta insatser avser ministern att verka för att motverka förekomsten av alkoholrelaterade fosterskador?
fr · H9111516 · 2022-04-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:1516 Folkräkningens genomförande av (M) till Finansminister (S) röstade ja till , , och Liberalernas förslag om att det ska genomföras en nationell folkräkning i . Det är en nödvändig åtgärd mot bakgrund av de problem har, med bland annat välfärdssvindlerier, bidragsfusk och personer som vistas illegalt i landet. En folkräkning behövs så att vi får kontroll över vilka som är i landet och vem som bor var. Ordning i folkbokföringen är en förutsättning för att välfärd, bidrag och stödinsatser ska kunna ges på ett korrekt sätt. En folkräkning ökar också statens möjlighet att bättre bekämpa brott. På totalen är det en hörnsten för att hindra framväxten av utanförskap och parallellsamhällen och ger dessutom viktig kunskap i arbetet med att motverka sociala problem, såsom trångboddhet och lokal oro. Jag förutsätter att regering drar igång arbetet och därmed uppfyller beslut. Min fråga till finansminister lyder: Hur ämnar ministern bedriva arbetet och lägga upp tidsplanen för genomförandet av den nationella folkräkningen, och när bedömer ministern att arbetet kan inledas?
fr · H9111517 · 2022-04-29 00:00:00 — Fråga 2021/22:1517 Folkräkning av (SD) till Statsrådet (S) fattade majoritet ett beslut om att ställa sig bakom skatteutskottets förslag om att genomföra en nationell folkräkning och tillkännage detta för regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt och med vilken skyndsamhet kommer statsrådet och regeringen att agera för att genomföra det beslut som fattat?
frs · H9121331 · 2022-04-08 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1331 av (C) Den fortsatta krisen för flyget har frågat mig om jag har skaffat mig en bild av den samlade effekten av covid-19 och Ukrainakrisen för svensk flygindustri, och i så fall vilka åtgärder jag/regeringen avser att vidta. Coronapandemin har drabbat luftfartens aktörer mycket hårt. Regeringen har till följd av pandemin genomfört flera åtgärder för att stödja aktörer inom luftfarten. Förutom alla generella åtgärder som kommit dem till del – korttidspermitteringar, omställningsstöd m. m. – har regeringen bl.a. beslutat om ökat temporärt driftstöd till regionala flygplatser, uppdrag till att ingå avtal om temporära beredskapsflygplatser och uppdrag att flygplatser fortsatt ska vara beredskapsflygplatser , temporär allmän trafikplikt och upphandling av flygtrafik till och , lån till leverantörer av lokal flygtrafikledning vid icke-statliga flygplatser för intäktsbortfall till följd av pandemin, kreditgarantier för lån på till flygföretag samt kapitaltillskott till på . Gällande avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS) kan jag konstatera att en annan finansiering än avgifter skulle kräva en ändring av lagen om luftfartsskydd. har en promemoria om en lagändring på remiss till . Regeringen har ännu inte tagit ställning till om en ändring av lagen om luftfartsskydd är lämplig. Mot bakgrund av invasion av beslutade regeringen tidigt om förbud mot rysk luftfart i svenskt luftrum. Förbudet syftar till att ytterligare isolera . Liknande beslut fattades även på EU-nivå. De åtgärder som regeringen har vidtagit visar att regeringen tagit utmaningen för flyget på största allvar och vi kommer att fortsätta följa flygets utveckling inklusive effekterna av kriget i .