ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911807 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:807 Avsiktsförklaringen mellan och tre skogsbolag om ersättningsmarker av (SD) till Statsrådet (S) Enligt finns det skyddsvärd produktiv skog inom och i nära anslutning till fjällnäragränsen som inte har formellt skydd. Utredningen skriver att hela denna yta har höga naturvärden och att kan sägas ha ett internationellt ansvar att bevara dessa skogar. I regeringens proposition med anledning av har förslaget om det föreslagna nya skyddade området inte inkluderats. välkomnar att förslaget ströks. Det saknade stöd från de flesta av partier. Bland de skäl som anförts mot förslaget är att just skogar i området nära fjällen redan är de helt dominerande bland skogar formellt undantagna från skogsbruk i , såväl genom formellt skydd som genom frivilliga åtaganden. Fortsatt brukande av skogar i inlandet är av stor betydelse för att upprätthålla kulturmiljöer, jordbruk och öppna landskap i området, vilket är nödvändigt för såväl artbevarande som turism. Vidare är brukandet av mycket stor betydelse för arbetstillfällen i inlandets kommuner i hela kedjan från plantering av skog till bearbetande industri. Upprätthållandet av skogsbilvägarna, som ju följer med brukandet, har därtill stor betydelse för friluftsliv, turism och bekämpande av skadegörare i skogen såsom eld, svampsjukdomar och insekter. Kommunalråd i flera kommuner i inland har redan i massmedierna protesterat mot att oproportionerligt stora arealer skog blockeras från brukande. anser att arealen skog undantagen från skogsbruk i området inte ska öka ytterligare. Nyttan motsvarar inte de negativa konsekvenserna, och brukandeförbudet är i själva verket kontraproduktivt. skrev en avsiktsförklaring med tre skogsbolag om att dessa skulle överlämna sina skogar till staten i det område som markerat och som utbyte i första hand få tillgång till ersättningsmark i närheten av, men utanför, det område som vill skydda formellt. känner stor oro för att den ersättningsmark som nämns i avsiktsförklaringen delvis kan komma från enskild mark som kommer ut på marknaden. Detta skulle minska arealen enskilt ägd skogsmark i och eventuellt norra inland. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer statsrådet att säkerställa att nu häver avsiktsförklaringen mellan och skogsbolagen, givet att den del av som avsiktsförklaringen bygger på inte ingår i regeringens proposition med anledning av och givet de negativa konsekvenser av ett ytterligare minskat brukande av skogarna som påtalats av flera partier och av kommuner i mellersta och norra inland?
fr · H911808 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:808 Auktorisation av skyttesammanslutningar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) För att en skyttesammanslutning ska få auktorisation från polisen krävs att det är en stabil organisation, att den bedriver skytteverksamhet samt har hög säkerhet. Rekvisitens innebörd, det vill säga kraven på stabil organisation, bedrivande av skytteverksamhet och säker vapenhantering är inte reglerad i lag eller förordning. Regeringen har bemyndigat polisen att meddela föreskrifter om närmare krav. Således kringgår regeringen granskning av huruvida de specificerade kraven är väl utformade, ändamålsenliga och huruvida de påverkar jakt- och sportskyttar negativt eller ej. Regeringen har tidigare visat sig oförmögen att värna om jakt- och sportskyttar, varför en sådan ordning inte bör tolereras. Även remissinstanser såsom Förvaltningsrätten i , , och har tidigare ansett att regeringen borde ha redovisat de närmare kriterierna för auktorisation öppet genom lagstiftning. anser därför att reglerna om auktorisation av skyttesammanslutningar bör regleras i lag eller förordning och således att polisen ej längre ska vara bemyndigad att meddela föreskrifter för sådan auktorisation. Detta är något vi driver i . Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att reglerna om auktorisation av skyttesammanslutningar ska regleras i lag eller förordning i stället för nuvarande ordning?
fr · H911809 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:809 Personer med skyddsbehov som är kvar i av (M) till Utrikesminister (S) föll , och talibanerna tog över . En rad lokalanställda och tolkar som hade arbetat för den svenska insatsen i blev då kvar i landet och löpte stor risk att drabbas av repressalier från talibanerna. var tidigt tydliga med att skulle behöva ta sitt ansvar gällande skyddsbehovet för afghanska tolkar och lokalanställda som ingått i den svenska insatsen i . Tyvärr valde regeringen att obstruera försöken att hitta en lösning och kunna flyga ut dem med skyddsbehov. Först som föll tog regeringen beslut att använda kvotflyktingsystemet för att ge de lokalanställda skydd i , något som borde ha gjorts mycket tidigare. Resultatet blev att många av dem som hade hjälpt den svenska styrkan blev kvar i . Regeringen har i omgångar kunnat ta hem vissa av dem som ansetts ha skyddsbehov. gjorde utrikesminister ett uttalande där hon sa att i stort sett alla de som hade arbetat åt Försvarsmakten i hade kunnat tas till och att evakueringsinsatsen skulle avslutas. Uppgifter gör dock gällande att det fortfarande finns kvar ett flertal individer kvar i som uppfyller kriterierna för skyddsbehov. Det nätverk i som har verkat för att ta hit de afghaner som har arbetat för den svenska styrkan i hävdar i ett mejl till UD att det finns 43 individer som har arbetat för den svenska försvarsmakten, har skyddsskäl och är kontaktbara med kort varsel samt har kontaktat ambassaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vad är ministerns bedömning när det gäller antalet personer med skyddsbehov som är kvar i , och avser ministern att verka för att de ska evakueras till ?
fr · H911810 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:810 Björnjakt med halvautomatiskt vapen av (SD) till Statsrådet (S) Vid jakt på björn får halvautomatiska vapen användas endast om de kan laddas med maximalt två patroner i magasin och ett i patronläge. En jägare ska inte riskera att fällas för jaktbrott för att lagen inte främjar jägarens säkerhet. Flera dödsfall och andra incidenter har inträffat vid möte med björn. Det handlar om jägarnas säkerhet. Dagens lag innebär att en jägare som jagar älg begår ett grovt jaktbrott om denne blir tvungen att använda vapnet vid ett möte med en björn. vill att lagen ändras och att halvautomatiska vapen som kan laddas med maximalt fem patroner i magasin och ett i patronläge får användas vid björnjakt. Mot denna bakgrund önskar jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att agera för att möjliggöra för fler patroner vid björnjakt med halvautomatiskt vapen?
fr · H911811 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:811 Arbetsmiljön inom e-handeln av Ciczie Weidby (V) till Statsrådet (S) har e-handeln vuxit kraftigt i , i synnerhet under pandemin. Enligt Svensk handel ökade e-handeln med och omsatte . Utvecklingen har fortsatt . En ökad e-handel kan medföra risker i arbetsmiljön för de arbetstagare som hanterar paket i den så kallade e-handelskedjan. E-handelskedjan omfattar pakethantering hos e-handlare, på distributionscentraler och terminaler, vid transporter och på utlämningsställen. I e-handelskedjan är det till exempel vanligt att det saknas arbetsutrustning som underlättar pakethantering, till exempel hjälpmedel för lyft. () har därför genomfört riktade inspektioner mot hela e-handelskedjan. Myndigheten har besökt paketterminaler, utlämningsställen, transportföretag och e-handlare. har myndigheten gjort över 1 200 besök, både fysiska och på distans. Inspektionsinsatsen visar på allvarliga brister i arbetsmiljön inom e-handeln. Åtta av tio företag har brustit i sina arbetsmiljörutiner och fått krav på åtgärder. De vanligaste bristerna som AV har sett är kopplade till systematiskt arbetsmiljöarbete, belastningsergonomi, organisatorisk och social arbetsmiljö samt truckanvändning. Stark tidspress, trånga utrymmen, tunga lyft och bristande körkunskaper för truck är några av de problem som myndigheten upptäckt. Enligt AV:s generaldirektör är resultatet mycket oroande, och det krävs ordentliga insatser av arbetsgivarna för att komma till rätta med problematiken. Det är uppenbart att arbetsmiljöarbetet inom e-handeln inte har följt med i branschens snabba utveckling. Givet den mycket höga omsättningen i branschen torde det dock finnas utrymme för förbättringar i arbetsmiljön för de anställda. Det är anmärkningsvärt att det ska krävas en riktad inspektionsinsats för att arbetsgivarna ska få upp ögonen för de anställdas arbetsmiljö. Det krävs förmodligen ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de omfattande arbetsmiljöproblemen inom e-handeln. inspektionsinsats kan därför ses som ett första steg. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att förbättra arbetsmiljön för arbetstagarna inom e-handeln?
fr · H911812 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:812 Besiktning av skjutbanor av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Ansvaret för tillståndsgivning och besiktning av skjutbanor ligger på . Givet tidigare tillkännagivande om överförande av vapenfrågorna till en ny jakt- och viltvårdsmyndighet är det lämpligt att även ansvaret för detta överförs – om regeringen faktiskt agerar så som instruerat och etablerar en ny myndighet. Regeringens saktfärdiga agerande har jag ställt en annan fråga om. I sådant fall är en revision av ordningslagen i detta syfte påkallad, vilket skulle leda till en effektivare ärendehandläggning som polisiär kompetens frigörs. En utredning om sådant överförande av ansvar bör även beakta huruvida tillfälliga skjutbanor, eller jaktstigar, alls ska omfattas av tillståndsplikt samt om annan aktör, exempelvis skytterörelsen som historiskt haft detta ansvar, ska omhänderta detta. Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att agera för att utreda frågan om huruvida tillfälliga skjutbanor, eller jaktstigar, alls ska omfattas av tillståndsplikt samt om annan aktör, exempelvis skytterörelsen som historiskt haft detta ansvar, ska omhänderta detta?
fr · H911813 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:813 Systematiska förföljelser i av (S) till Utrikesminister (S) är en 28-årig lärare och kulturaktivist från iranska och avtjänar ett femårigt fängelsestraff. är lärare och har jobbat som volontär, varvid hon har undervisat kurdiska barn genom . Organisationen organiserar bland annat hemspråksundervisning för kurdiska barn i olika städer i regionen. Hennes engagemang har bland annat resulterat i att hon dömts för att ha ”bildat grupper och sällskap för att störa den nationella säkerheten”. Föreningen där är ordförande har officiellt tillstånd från inrikesministeriet och har hållit kurser i kurdiska språket, arrangerat kulturella aktiviteter samt organiserat kampanjer för att hjälpa offer från översvämningarna och behövande under coronapandemin. Säkerhetsstyrkan (Ettelaat) arresterade i Sanandaj . Ettelaat anklagade den unga kvinnan för att arbeta med ett kurdiskt oppositionsparti. som arresterad har hon pressats till tvångserkännanden. Trots att vädjat om en ny rättegång enligt artikel 477 i den iranska islamiska strafflagen fastslog överdomaren i nordvästra nuvarande straff. har kämpat för medborgerliga, sociala och kulturella rättigheter för kurderna i och frivilligt undervisat kurdiska barn i deras hemspråk, vilket är varje barns rättighet enligt . är inte ensam; snarare är hennes fall ett av alla de exempel på övergrepp som sker mot etniska och religiösa såväl som andra minoriteter i . Min fråga till utrikesminister är: Kommer ministern att uttala sig om det systematiska förtryck som pågår i ?
fr · H911814 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:814 Avskrivningskultur hos poliser i av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) P4-kanalerna i har i en gemensam granskning intervjuat ett femtiotal poliser i polisregion för att ta reda på hur bristen på resurser påverkar deras arbete på ett sätt som gör att allmänheten råkar illa ut. Poliser vittnar i intervjuerna om en avskrivningskultur där poliser, på grund av hög arbetsbelastning, känner sig tvungna att leta anledningar till att skriva av ärenden i stället för att försöka lösa brotten. Enligt poliserna handlar det om att man är för få och att för många ärenden ligger på hög och väntar på att utredas. Utredare på grova brott i säger i intervjun att ”ibland letar man och vänder och vrider rätt mycket för att hitta ett underlag för avskrivning”. Det är viktigt att medborgare känner förtroende för att polisen inte letar anledningar i en anmälan för avskrivning, utan att prioriteringen ligger på att lösa brottet och att upprättelse för brottsoffret ska ske. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kommer ministern att verka för att polisen ska ha tillräckligt med resurser för att inte anmälningar ska avskrivas på felaktiga grunder?
fr · H911815 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:815 Bostadsfrågan vid ökad anvisning av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen vill avveckla EBO på grund av att den försvårat integrationen i . Att detta ska utredas aviserades via ett pressmeddelande . I ett uttalande i från integrations- och migrationsministern framgick att regeringen utgår från att förslaget skall leda till en jämnare fördelning av ansvaret bland kommunerna. Detta då flera asylsökanden på boenden skulle kunna omfattas av anvisning av bosättning i en kommun, i enlighet med bosättningslagen. I uttalandet framgick att det skulle vara positivt att fler kan omfattas av ett planerat mottagande i kommunerna. Detta tog även statsminister upp i partiledardebatt . Att belasta kommunerna med anvisning i högre grad genom att fler migranter ska anvisas till flera kommuner blir svårt för kommunerna, inte minst gällande bostadsunderlag. Även om en större fördelning skulle bli fallet, skulle genom anvisning tvång gälla för mottagande och enligt uttalandet i flera kommuner än . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att anvisning fortsatt är ett bra verktyg som fungerar bostadspolitiskt, och om inte, vilka initiativ har statsrådet för avsikt att ta inom sitt ansvarsområde?
fr · H911816 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:816 Verkställighet av säkerhetshot av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) hade säkerhetspolisen minst elva stycken öppna ärenden gällande personer som skulle utvisas från enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Enligt uppgift kunde sex stycken av dessa inte utvisas på grund av EKMR-barriär mot hemlandet, enligt uppgift bland annat och . uttalade statsrådet under en interpellationsdebatt att han trodde att regeringen skulle lyckas verkställa utvisningarna. Den årliga skrivelsen redogör endast för antalet ärenden men inte för hur många sådana fall som verkställts. Enligt en ledarartikel i har ingen av de sex personer verkställts, och på grund av den i och för sig välgrundade sekretessen är det svårt att hitta tillförlitliga uppgifter om hur dessa ärenden har fortskridit. har med andra ord begränsade möjligheter att granska regeringens arbete. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Varför har ministern och regeringen inte redogjort för antalet verkställigheter i skrivelsen?
fr · H911817 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:817 EU:s vapendirektiv av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) EU-rättslig lagstiftning ska endast vidtas när det krävs att frågan regleras på unionsnivå, vilket inte är fallet med vapenlagstiftningen. I syfte att uppnå likartad lagstiftning i alla länder ser vi kontinuerligt att nationella lösningar på nationella problem hindras och stoppas. som EU genom den fria rörligheten medfört betydande problem med smuggling av illegala vapen, har lösningen blivit försvårande regler för det legala vapenanvändandet. föreslås revideringar som i olika utsträckning försvårar eller i vissa fall omöjliggör delar av jakten eller sportskyttet. Den svenska vapenlagstiftningen är fullgod för att tillse erforderlig kontroll av legala vapen. Det bör inte anses förenligt med grundprinciperna om när unionslagstiftning ska användas att EU:s vapendirektiv alltjämt gäller och kontinuerligt uppdateras. Regeringen bör verka för att EU:s vapendirektiv avskaffas, vilket innebär att den nationella kontrollen över vapenpolitiken återtas av . I stället har regeringen gång efter annan agerat för att överimplementera direktivet. Mot denna bakgrund önskar jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att verka för att EU:s vapendirektiv framöver inte längre överimplementeras i svensk lagstiftning?
fr · H911818 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:818 Restriktionernas träffsäkerhet och proportionalitet i förhållande till syftet att stoppa smittspridningen av (SD) till Socialminister (S) Pandemin har blottlagt kända försummelser av äldrevård och sjukvård. har det rapporterats om en svår situation, och det är av yttersta vikt att vården ges utökade resurser. har gått från att ha 4 300 iva-platser med respiratorer 1993 till cirka 600 platser . Vårdpersonal har kämpat sig igenom pandemin i en arbetsmiljö med brist på sängplatser, skyddsutrustning och syrgasmaskiner. in i pandemin saknar regeringen fortfarande marginal och beredskap att hantera en sådan här situation och har i stället valt att fokusera på ingripande åtgärder vars proportionalitet och träffsäkerhet i förhållande till det eftersträvade syftet inte redovisats. Åtgärderna innebär allvarliga ingrepp i den enskilda människans liv. Rimliga skyddsåtgärder samt skydd och hjälp för riskgrupper är självklart nödvändigt. Men att begränsa medborgarnas fri- och rättigheter utöver vad som faller under nödvändigheten är inte förenligt med våra demokratiska grundprinciper. har tilltagande kunskap och statistik starkt indikerat på ett försvagat eller obefintligt skydd mot smittspridning genom befintliga vacciner. Statistik visar att fullvaccinerade står för en väsentlig andel av smittspridningen. I har vaccinationsintyg införts av en övergångsregering och utan att har konsulterats. Åtgärderna har en mycket svag grund i redovisad forskning, och förhållandet till grundlagsintressen har ifrågasatts av tunga remissinstanser. Regeringen har själv uttalat att en koppling behövs mellan begränsningen och den eftersträvade effekten på smittspridningen och att föreskrifter och beslut inte får gälla mer än vad som är absolut nödvändigt. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Vilka vetenskapliga belägg ligger till grund för ministerns och regeringens beslut om att införa dessa restriktioner som inskränker friheten för alla medborgare och utestänger icke vaccinerade från samhällslivet i en sådan utsträckning som regeringens beslutade förordningar medger?
fr · H911819 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:819 European Spallation Source (ESS) av (L) till Utbildningsminister (S) European Spallation Source (ESS), som just nu byggs i , är en forskningsanläggning som har stor betydelse för , och . Denna tvärvetenskapliga forskningsanläggning är en forskningsinfrastruktur där forskare från hela världen kommer att studera material och finna resultat som är applicerbara inom läkemedel, energi och materialindustrin. ESS är en sameuropeisk forskningsanläggning där 13 medlemsländer bidrar med finansiering, kompetens och teknisk utrustning. Som värdländer har och en mycket viktig roll. Det är så att vinsterna från forskningsanläggningen kommer att komma de båda länderna till del. Flera aktörer understryker vikten av att den nu skjuter till ytterligare under innevarande år. Detta krävs för att undvika en likviditetskris för ESS som annars kan innebära förseningar och fördyringar i ett senare skede. Det är mycket angeläget att regeringen agerar i frågan. Det är också mycket angeläget och viktigt att regeringen presenterar en plan för ESS för . Denna investering har stor potential för svensk forskning och det svenska näringslivet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av situationen kring ESS?
fr · H911820 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:820 fortsatta behov av all relevant information av (M) till Socialminister (S) kallade socialminister till socialutskottet efter att uppgifter från gjort gällande att vägrar lämna ut dokumentation som enligt den oberoende kommissionen är relevant och nödvändig för att kunna bena ut helt centrala frågor såsom när hade information om att det pågick smittspridning i de österrikiska och italienska ? I arbetet med katastrofkommission om var det centralt att reda ut tidsförlopp, exempelvis när viss avgörande information var känd. I den delen av tsunamiutredningen, som utgörs av expertrapporter, så handlar en betydande del av analysen att spåra beslutsprocesser, det vill säga att beskriva händelseförloppen och koppla dessa till när viktiga beslut fattades, av vem och på vilka grunder med vilket underlag. Vid utfrågningen i socialutskottet svarade socialministern att allt relevant material redan lämnats över till . Att det inte skulle existera några minnesanteckningar från Gruppen för strategisk samordning, GSS, som haft 149 möten, har ju kommissionen uttryckt är uteslutet. Detta är inte vilken grupp som helst utan består av politiska nyckeltjänstemän så som statsministerns statssekreterare och socialministerns statssekreterare som förser regeringen med central information och ger råd inför avgörande beslut. Det enda rimliga är att det är som avgör vilket material som är nödvändigt att få ta del av för att kunna ge en så fullständig och objektiv bedömning av regeringens agerande och val av åtgärder som möjligt, exempelvis den svenska strategin gällande bekämpningen av pandemin. Det är inte regeringen och som avgör det. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka nya generella åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att statsministerns statssekreterare respektive socialministerns statssekreterare lämnar ut all relevant och nödvändig information som bedömer att den behöver för att kunna fullgöra sitt granskningsuppdrag?
fr · H911821 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:821 behov av all relevant information av (M) till Socialminister (S) kallade socialminister till socialutskottet efter att uppgifter från gjort gällande att vägrar lämna ut dokumentation som enligt den oberoende kommissionen är relevant och nödvändig för att kunna bena ut helt centrala frågor såsom när hade information om att det pågick smittspridning i de österrikiska och italienska ? I arbetet med katastrofkommission om var det centralt att reda ut tidsförlopp, exempelvis när viss avgörande information var känd. I den delen av tsunamiutredningen, som utgörs av expertrapporter, så handlar en betydande del av analysen att spåra beslutsprocesser, det vill säga att beskriva händelseförloppen och koppla dessa till när viktiga beslut fattades, av vem och på vilka grunder med vilket underlag. Vid utfrågningen i socialutskottet svarade socialministern att allt relevant material redan lämnats över till . Att det inte skulle existera några minnesanteckningar från Gruppen för strategisk samordning, GSS, som haft 149 möten, har ju kommissionen uttryckt är uteslutet. Detta är inte vilken grupp som helst utan består av politiska nyckeltjänstemän så som statsministerns statssekreterare och socialministerns statssekreterare som förser regeringen med central information och ger råd inför avgörande beslut. Det enda rimliga är att det är som avgör vilket material som är nödvändigt att få ta del av för att kunna ge en så fullständig och objektiv bedömning av regeringens agerande och val av åtgärder som möjligt, exempelvis den svenska strategin gällande bekämpningen av pandemin. Det är inte regeringen och som avgör det. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka generella åtgärder har ministern vidtagit för att säkerställa att statsministerns statssekreterare respektive socialministerns statssekreterare lämnar ut all relevant och nödvändig information som bedömer att den behöver för att kunna fullgöra sitt granskningsuppdrag?