ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121298 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1298,1301 och 1302 av (M), (M) och (M) Vård och screening av tuberkulos för ukrainska flyktingar, Vaccination mot hepatit B för personer som flytt och Vaccination av barn som flytt från till . har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder avser ministern att vidta för att stötta regionerna för att de ska kunna erbjuda vård och screening för tuberkulos för de ukrainska flyktingar som flyr anfallskrig. har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering till barn som flytt kriget i . har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering mot hepatit B för personer som flytt det i . Jag besvarar frågorna i ett gemensamt svar. väpnade angrepp mot är oprovocerat, olagligt och oförsvarligt. Invasionen innebär ett fruktansvärt mänskligt lidande. ska ha ett ordnat mottagande för de vuxna och barn som flyr kriget. Barn som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till samma hälso- och sjukvård och tandvård som personer som är permanent bosatta i landet. Det innefattar vaccination. Vuxna som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska regionerna även erbjuda hälsoundersökningar till personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och till personer som ansökt om asyl. Staten stöder regionerna på flera sätt. Utgångspunkten är att staten ersätter regionerna ekonomiskt för vård till barn, vård till vuxna som inte kan anstå och hälsoundersökningarna. har utformat föreskrifter om vad en hälsoundersökning ska omfatta. Enligt dessa ska hälsoundersökningen innefatta ett individuellt samtal med frågor om bl.a. vaccinationsstatus, exponering för smittrisk samt övriga uppgifter som kan behövas ur smittskyddssynpunkt, inklusive relevant provtagning. rekommenderar screening för bland annat hepatit B. har tagit fram rekommendationer till regionerna om att människor från ska få tillgång till hälso- och sjukvård som är nödvändig ur ett smittskyddsperspektiv. Detta innefattar testning och vid behov behandling av smittsamma sjukdomar, inklusive tuberkulos, samt vaccination enligt det nationella vaccinationsprogrammet och mot covid-19. Vidare har regeringen och Kommuner och Regioner slutit en tilläggsöverenskommelse som innebär att regionerna får för att snabbt kunna erbjuda människor som flyr till från vaccination mot covid-19. Sammanfattningsvis har regionerna stor erfarenhet av att erbjuda hälsoundersökningar och vaccinationer till asylsökande m.fl. och har framtagna processer för att nå ut till de berörda. har en kallelse till hälsoundersökning på sin hemsida som regionerna kan använda sig av, den finns tillgänglig på flera språk, bl.a. engelska och ryska. Myndigheten har även översatt kallelsen till ukrainska. Regeringen har en kontinuerlig dialog med Kommuner och Regioner om behoven av stödinsatser.
frs · H9121299 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1299 av (M) Läkemedel för ukrainska flyktingar har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder avser jag att vidta för att säkerställa att personer som flytt får tillgång till läkemedel enligt behov. I och med invasion av aktiverades Massflyktsdirektivet (direktiv /55/EG). Det innehåller minimikrav på vad personerna som omfattas har rätt till. I är utgångspunkten att personer som flytt från och beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt att få läkemedel nödvändiga för behandling av sjukdomar subventionerade med egenavgift på för receptbelagd medicin. Barn behöver inte betala egenavgift. Det är sjukvården som gör en individuell bedömning vilken medicin som anses vara nödvändig. Dessutom pågår ett europeisk myndighetsinitiativ inom läkemedelsområdet kring kartläggning av ukrainska behandlingsriktlinjer och framtagandet av en gemensam vägledning för sjukvården. Syftet med det är att i så hög utsträckning som möjligt behålla koninuiteten i läkemedelsbehandling hos ukrainska flyktingar.
frs · H9121300 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1294 av (M) Vård för posttraumatiskt stressyndrom hos ukrainska flyktingar i , fråga 2021/22:1300 av (M) Traumavård för ukrainska flyktingar samt fråga 2021/22:1303 av (M) Psykisk vård för barn som flytt har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att personer som flytt och som drabbats av posttraumatiskt stressyndrom kommer att erbjudas vård. har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder som jag avser att vidta för att säkerställa att traumavård erbjuds till personer som flytt . Slutligen har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att barn som flytt får rätt vård och stöd. Den ryska invasionen av innebär ett fruktansvärt mänskligt lidande. Regeringens insatser spänner över tre områden: sanktioner mot , att stödja samt att stärka . Personer som kommit till från kriget i har olika rätt till skydd, stöd och vård. Vad personer har rätt till styrs av om personerna vistas viseringsfritt i , får tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet eller om personerna är asylsökande. Regionerna har större skyldighet att erbjuda vård till den som fått uppehållstillstånd eller söker asyl, än till personer som är i viseringsfritt. Personer som vistas viseringsfritt i har rätt till omedelbar vård och vad sådan vård innebär prövas i varje enskilt fall av den som ansvarar för vården. Regionerna är skyldiga att erbjuda hälso- och sjukvård och tandvård till personer som har fått uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet samt till personer som är asylsökande. Barn ska erbjudas hälso- och sjukvård och tandvård i samma omfattning och på samma villkor som barn som bor i . I den vård som ska erbjudas ingår vaccinationer enligt det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. När det gäller vuxna är regionerna skyldiga att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård och tandvård till dem som behöver sådan vård. Vad som utgör omedelbar vård får prövas i det enskilda fallet av den som ansvarar för vården. Utöver detta ska regionerna erbjuda vård och tandvård som inte kan anstå, mödravård, vård vid abort, preventivmedelsrådgivning och hälsoundersökningar. I syfte att stärka regionernas arbete med psykisk hälsa och suicidprevention fördelar regeringen, , genom en överenskommelse med Kommuner och Regioner, varav riktas till traumavårdsinsatser. Därtill fördelas, , för att stärka arbetet med asylsökande och nyanländas psykiska hälsa, däribland till traumavårdsinsatser. Dessa medel kan bl.a. användas till att säkerställa att personer som flytt från erbjuds vård vid posttraumatiskt stressyndrom, trauma eller psykisk ohälsa. Regeringen och berörda myndigheter följer denna fråga mycket noggrant och är redo att snabbt vidta ytterligare åtgärder om så krävs.
frs · H9121301 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1298,1301 och 1302 av (M), (M) och (M) Vård och screening av tuberkulos för ukrainska flyktingar, Vaccination mot hepatit B för personer som flytt och Vaccination av barn som flytt från till . har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder avser ministern att vidta för att stötta regionerna för att de ska kunna erbjuda vård och screening för tuberkulos för de ukrainska flyktingar som flyr anfallskrig. har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering till barn som flytt kriget i . har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering mot hepatit B för personer som flytt det i . Jag besvarar frågorna i ett gemensamt svar. väpnade angrepp mot är oprovocerat, olagligt och oförsvarligt. Invasionen innebär ett fruktansvärt mänskligt lidande. ska ha ett ordnat mottagande för de vuxna och barn som flyr kriget. Barn som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till samma hälso- och sjukvård och tandvård som personer som är permanent bosatta i landet. Det innefattar vaccination. Vuxna som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska regionerna även erbjuda hälsoundersökningar till personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och till personer som ansökt om asyl. Staten stöder regionerna på flera sätt. Utgångspunkten är att staten ersätter regionerna ekonomiskt för vård till barn, vård till vuxna som inte kan anstå och hälsoundersökningarna. har utformat föreskrifter om vad en hälsoundersökning ska omfatta. Enligt dessa ska hälsoundersökningen innefatta ett individuellt samtal med frågor om bl.a. vaccinationsstatus, exponering för smittrisk samt övriga uppgifter som kan behövas ur smittskyddssynpunkt, inklusive relevant provtagning. rekommenderar screening för bland annat hepatit B. har tagit fram rekommendationer till regionerna om att människor från ska få tillgång till hälso- och sjukvård som är nödvändig ur ett smittskyddsperspektiv. Detta innefattar testning och vid behov behandling av smittsamma sjukdomar, inklusive tuberkulos, samt vaccination enligt det nationella vaccinationsprogrammet och mot covid-19. Vidare har regeringen och Kommuner och Regioner slutit en tilläggsöverenskommelse som innebär att regionerna får för att snabbt kunna erbjuda människor som flyr till från vaccination mot covid-19. Sammanfattningsvis har regionerna stor erfarenhet av att erbjuda hälsoundersökningar och vaccinationer till asylsökande m.fl. och har framtagna processer för att nå ut till de berörda. har en kallelse till hälsoundersökning på sin hemsida som regionerna kan använda sig av, den finns tillgänglig på flera språk, bl.a. engelska och ryska. Myndigheten har även översatt kallelsen till ukrainska. Regeringen har en kontinuerlig dialog med Kommuner och Regioner om behoven av stödinsatser.
frs · H9121302 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1298,1301 och 1302 av (M), (M) och (M) Vård och screening av tuberkulos för ukrainska flyktingar, Vaccination mot hepatit B för personer som flytt och Vaccination av barn som flytt från till . har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder avser ministern att vidta för att stötta regionerna för att de ska kunna erbjuda vård och screening för tuberkulos för de ukrainska flyktingar som flyr anfallskrig. har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering till barn som flytt kriget i . har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att stötta regionerna i deras arbete med att erbjuda vaccinering mot hepatit B för personer som flytt det i . Jag besvarar frågorna i ett gemensamt svar. väpnade angrepp mot är oprovocerat, olagligt och oförsvarligt. Invasionen innebär ett fruktansvärt mänskligt lidande. ska ha ett ordnat mottagande för de vuxna och barn som flyr kriget. Barn som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till samma hälso- och sjukvård och tandvård som personer som är permanent bosatta i landet. Det innefattar vaccination. Vuxna som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd har rätt till vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska regionerna även erbjuda hälsoundersökningar till personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och till personer som ansökt om asyl. Staten stöder regionerna på flera sätt. Utgångspunkten är att staten ersätter regionerna ekonomiskt för vård till barn, vård till vuxna som inte kan anstå och hälsoundersökningarna. har utformat föreskrifter om vad en hälsoundersökning ska omfatta. Enligt dessa ska hälsoundersökningen innefatta ett individuellt samtal med frågor om bl.a. vaccinationsstatus, exponering för smittrisk samt övriga uppgifter som kan behövas ur smittskyddssynpunkt, inklusive relevant provtagning. rekommenderar screening för bland annat hepatit B. har tagit fram rekommendationer till regionerna om att människor från ska få tillgång till hälso- och sjukvård som är nödvändig ur ett smittskyddsperspektiv. Detta innefattar testning och vid behov behandling av smittsamma sjukdomar, inklusive tuberkulos, samt vaccination enligt det nationella vaccinationsprogrammet och mot covid-19. Vidare har regeringen och Kommuner och Regioner slutit en tilläggsöverenskommelse som innebär att regionerna får för att snabbt kunna erbjuda människor som flyr till från vaccination mot covid-19. Sammanfattningsvis har regionerna stor erfarenhet av att erbjuda hälsoundersökningar och vaccinationer till asylsökande m.fl. och har framtagna processer för att nå ut till de berörda. har en kallelse till hälsoundersökning på sin hemsida som regionerna kan använda sig av, den finns tillgänglig på flera språk, bl.a. engelska och ryska. Myndigheten har även översatt kallelsen till ukrainska. Regeringen har en kontinuerlig dialog med Kommuner och Regioner om behoven av stödinsatser.
frs · H9121303 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1294 av (M) Vård för posttraumatiskt stressyndrom hos ukrainska flyktingar i , fråga 2021/22:1300 av (M) Traumavård för ukrainska flyktingar samt fråga 2021/22:1303 av (M) Psykisk vård för barn som flytt har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att personer som flytt och som drabbats av posttraumatiskt stressyndrom kommer att erbjudas vård. har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder som jag avser att vidta för att säkerställa att traumavård erbjuds till personer som flytt . Slutligen har frågat mig om vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att barn som flytt får rätt vård och stöd. Den ryska invasionen av innebär ett fruktansvärt mänskligt lidande. Regeringens insatser spänner över tre områden: sanktioner mot , att stödja samt att stärka . Personer som kommit till från kriget i har olika rätt till skydd, stöd och vård. Vad personer har rätt till styrs av om personerna vistas viseringsfritt i , får tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet eller om personerna är asylsökande. Regionerna har större skyldighet att erbjuda vård till den som fått uppehållstillstånd eller söker asyl, än till personer som är i viseringsfritt. Personer som vistas viseringsfritt i har rätt till omedelbar vård och vad sådan vård innebär prövas i varje enskilt fall av den som ansvarar för vården. Regionerna är skyldiga att erbjuda hälso- och sjukvård och tandvård till personer som har fått uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet samt till personer som är asylsökande. Barn ska erbjudas hälso- och sjukvård och tandvård i samma omfattning och på samma villkor som barn som bor i . I den vård som ska erbjudas ingår vaccinationer enligt det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. När det gäller vuxna är regionerna skyldiga att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård och tandvård till dem som behöver sådan vård. Vad som utgör omedelbar vård får prövas i det enskilda fallet av den som ansvarar för vården. Utöver detta ska regionerna erbjuda vård och tandvård som inte kan anstå, mödravård, vård vid abort, preventivmedelsrådgivning och hälsoundersökningar. I syfte att stärka regionernas arbete med psykisk hälsa och suicidprevention fördelar regeringen, , genom en överenskommelse med Kommuner och Regioner, varav riktas till traumavårdsinsatser. Därtill fördelas, , för att stärka arbetet med asylsökande och nyanländas psykiska hälsa, däribland till traumavårdsinsatser. Dessa medel kan bl.a. användas till att säkerställa att personer som flytt från erbjuds vård vid posttraumatiskt stressyndrom, trauma eller psykisk ohälsa. Regeringen och berörda myndigheter följer denna fråga mycket noggrant och är redo att snabbt vidta ytterligare åtgärder om så krävs.
frs · H9121304 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1304 av (SD) Vårdanställdas arbetssituation har frågat mig hur jag och regeringen avser att arbeta för att förbättra såväl arbetssituationen som arbetsvillkoren för vårdanställda, så att personalen mår bättre och så att vården kan behålla sin kompetens. Arbetsgivarna ansvarar för att hälso- och sjukvården ska kunna rekrytera och behålla kunniga medarbetare. Flera faktorer påverkar viljan att söka sig till vårdens yrken och stanna kvar, däribland möjlighet till kompetensutveckling, ansvar i relation till kompetens, en god arbetsmiljö samt stimulerande arbetsuppgifter. Arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården behöver bli bättre. har regeringen därför avsatt genom överenskommelsen God och nära vård för att stärka hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning, bl.a. genom att stödja arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön. Regeringen har vidare beslutat om en så kallad återhämtningsbonus som innebär att kommuner och regioner kan ansöka om medel för insatser som främjar ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg. och framåt avsätts totalt till satsningen. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har dessutom fått i uppdrag att inhämta och sammanställa kunskap om arbetsmiljörisker och friskfaktorer bland hälso- och sjukvårdspersonal. Inom ramen för uppdraget ingår att sprida resultaten av den sammanställda kunskapen så att den kan utgöra ett stöd för bland annat arbetsgivare, chefer, skyddsombud och andra förtroendevalda på berörda arbetsplatser.
frs · H9121305 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1305 av (S) Samhällets stöd till idrotten har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att hela samhället fortsatt ska vara stödjande för den svenska idrottsrörelsen. Den breda svenska folkrörelseidrotten är som frågeställaren ger uttryck för en lyckad modell för den statliga idrottspolitiken. Landets alla idrottsföreningar är en omistlig del av vårt gemensamma samhällsbygge och de ska ha goda villkor för sin verksamhet. Det ska vara enkelt att bedriva idrottsverksamhet och det ska vara enkelt att driva en idrottsförening. Ansvaret för att förverkliga detta vilar på det offentliga och vid samhälleliga intressekonflikter ska idrottsrörelsens förutsättningar och behov ges tillbörlig vikt. En stor del av mitt och idrottspolitiska arbete handlar om att bevaka och värna idrottens intressen i förhållande till såväl nationell som EU-rätt. Det är en uppgift jag tar på stort allvar.
frs · H9121306 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1306 av (S) Självförsörjningsgraden i svenskt lantbruk har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att stärka den svenska självförsörjningsgraden på livsmedelsområdet. För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion, som flödet av varor i livsmedelskedjan behöver fortsätta utan avbrott. Regeringen arbetar långsiktigt för att stärka konkurrenskraften i svenskt jordbruk i linje med livsmedelsstrategin och genom den gemensamma jordbrukspolitiken. Den oroande utvecklingen i vårt närområde påverkar alla näringar, livsmedelskedjan är inget undantag. Utvecklingen sker när de globala marknadspriserna på jordbruksområdet redan befinner sig på höga nivåer. En analys av situationen sker kontinuerligt och omfattar hela livsmedelskedjan. I detta arbete för regeringen en tät dialog med myndigheterna och med branschorganisationerna. Parallellt med att hantera den rådande situationen fortgår arbetet inom och på myndigheterna med att återuppbygga det civila försvaret i linje med inriktningen i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). En viktig del i detta arbete är givetvis att bygga upp livsmedelsberedskapen för att livsmedelsförsörjningen ska tryggas inför en säkerhetspolitisk kris där logistikflödena med omvärlden är begränsade. och arbetar med flera grundläggande frågeställningar som kartläggning av strategiska livsmedel, analys av mängden tillgängliga livsmedel och analys av beroenden och sårbarheter. Uppbyggnadsarbetet är omfattande och utgår från en låg nivå då livsmedelsberedskapen i stort sett avvecklades . Arbetet med att bygga en modern och effektiv livsmedelsberedskap är i gång.
frs · H9121307 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1307 av (SD) Regelverket för fastighetsbildning har frågat mig hur och när jag ska agera för att möjligheterna för fastighetsbildning ska förbättras. Fastighetsbildningen är en viktig del i samhällsbyggnadsprocessen och när det gäller fastighetsbildningsärenden hos Lantmäteriet utgör både rimliga handläggningstider och en välfungerande avgiftssättning delar i detta. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att uppnå förenklingar och effektiviseringar av samhällsbyggnadsprocessen och regeringen bedriver ett fortlöpande arbete i syfte att utveckla och förbättra fastighetsbildning. Ett flertal förslag som berör Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet bereds i , däribland frågor om koordinatbestämda fastighetsgränser och digitala överlåtelsehandlingar vid fastighetsköp, vilka i vissa delar är komplexa och en översyn av dem utgör ett omfattande och tidskrävande arbete. Regeringen är mån om att säkerställa att vi har en fungerande och likvärdig fastighetsbildning i hela landet. Mot denna bakgrund är den rapport om fastighetsbildningen som presenterade välkommen. Regeringen kommer närmare analysera rapporten och de rekommendationer som lämnar.
frs · H9121308 · 2022-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1308 av (M) Arbetslivskriminalitet har frågat statsrådet om ministern och regeringen har vidtagit några åtgärder för att förhindra arbetslivskriminaliteten och varför den utredning som är tillsatt i frågan har fått en så lång utredningstid med tanke på den rådande situationen gällande arbetslivskriminalitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den växande arbetslivskriminaliteten är ett allvarligt samhällsproblem. Det handlar om brottslighet och regelöverträdelser som resulterar i att människor utnyttjas och far illa på arbetsmarknaden och att seriösa företagare konkurreras ut av fuskare och kriminella. Arbetslivskriminalitet göder den organiserade brottsligheten och dränerar välfärdssystemen på resurser. Att bekämpa arbetslivskriminaliteten är därför en prioriterad fråga för regeringen. Som frågeställaren nämner har regeringen tillsatt en nationell delegation mot arbetslivskriminalitet (Dir. 2021:74). frågar mig varför delegationen har en utredningstid till 2025. Jag vill uppmärksamma frågeställaren på att delegationen ska verka samlande och stödjande i förhållande till aktörer som motverkar arbetslivskriminalitet och främja samverkan och erfarenhetsutbyte dem emellan. Det innebär att delegationen ska utföra ett löpande arbete och därtill delredovisa resultat , . Vidare beslutade regeringen att en del av uppdraget ska redovisas . Delegationen bidrar sålunda till att motverka arbetslivskriminaliteten sedan den inrättades och kommer fortsätta att göra det . Regeringen har också beslutat att regionala center mot arbetslivskriminalitet ska inrättas . Dessa center blir en intensifiering av det myndighetsgemensamma arbete som regeringen initierade 2017, och som har resulterat i att över 6 000 myndighetsgemensamma kontroller har genomförts. För att förbättra det myndighetsgemensamma arbetet ytterligare har en bokstavsutredare fått i uppdrag att bl.a. analysera vilket behov av informationsutbyte som berörda myndigheter har för att kunna samverka och kontrollera arbetsplatser mer effektivt i syfte att motverka arbetslivskriminalitet (Fi2021/02442). Uppdraget ska redovisas .