ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111840 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1840 AF och företagarperspektivet av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) slutrapporterades projektet mat – Fler jobb (), i vilket Arbetsförmedlingen har samverkat med () och Livsmedelsföretagen (LI) för att förbättra matchningen och öka svensk livsmedelsproduktion. Det är ett välkommet och angeläget syfte eftersom många lantbrukare har svårt att finna personal. I sammanfattningen av projektet står följande att läsa: ”När nu projektet avslutas och summeras vill Arbetsförmedlingen lyfta värdet av att utgå från företagarnas perspektiv. Av olika skäl arbetar Arbetsförmedlingen normalt med att utgå från de arbetssökandes behov. I det här projektet är det företagarnas behov som kommit i första rummet, för att sedan arbeta med att matcha behoven mot prioriterade målgrupper.” Detta är en intressant slutsats som borde få större genomslag i Arbetsförmedlingens verksamhet, struktur och organisation. I slutsummeringen står det vidare: ”Projektet vill här framhålla att nya projekt inte behövs gällande metodutveckling och efterfrågan. Däremot kan projektformen användas i finansieringssyfte. Mer mat – Fler jobb har i föreliggande rapport visat på vad som bör göras, var det bör göras, hur det kan göras. Frågan är vem som ska göra. Det saknas i allt väsentligt en nationellt sammanhållande operativ aktör.” Med hänvisning till ovan vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av rapporten, och i så fall vilka?
fr · H9111841 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1841 Livsmedelskedjan och kompetensförsörjning av (M) till Statsrådet (S) slutrapporterades projektet mat – Fler jobb (), i vilket Arbetsförmedlingen har samverkat med () och Livsmedelsföretagen (LI) för att förbättra matchningen och öka svensk livsmedelsproduktion. Det är ett välkommet och angeläget syfte eftersom många företagare med anknytning till livsmedelskedjan har svårt att finna personal. I sammanfattningen av projektet står följande att läsa: ”När nu projektet avslutas och summeras vill Arbetsförmedlingen lyfta värdet av att utgå från företagarnas perspektiv. Av olika skäl arbetar Arbetsförmedlingen normalt med att utgå från de arbetssökandes behov. I det här projektet är det företagarnas behov som kommit i första rummet, för att sedan arbeta med att matcha behoven mot prioriterade målgrupper.” Detta är en intressant slutsats som borde få större genomslag i Arbetsförmedlingens verksamhet, struktur och organisation. Något som enligt undertecknad dessutom är viktigt för andra departement att ha insikt och kunskap om. I projektet har till exempel processen för att förbättra matchningen till rekryteringsutbildning inom slakt och styck uppmärksammats. Vikten av nya arbetsmarknadsutbildningar och utveckling av befintliga, samt frågan om fler reguljära utbildningsinsatser, bör drivas på regional nivå. Där nämns särskilt djurskötare för lantbruk, behovet av säsongsarbetskraft, särskilt för trädgård och skogsbranschen, uppdatering av Jobba Grönts informationsinsatser gällande vilka utbildningar som finns etcetera. Med hänvisning till det ovan nämnda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att med anledning av rapporten vidta några åtgärder för att främja rekryteringen och kompetensförsörjningen till de gröna näringarna?
fr · H9111842 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1842 Fortsatta aggressioner mot och av (SD) till Utrikesminister (S) fortsätter med aggressiva handlingar mot och trots rådande avtal. , när vapenvila slöts, har ett flertal händelser ägt rum i . intagande av byarna och tillfångatagandet av armeniska militärer i närvaro och med tillstånd av ”fredsbevarande” styrkor , intagandet av byn i Nagorno Karabach (återigen i närvaro av ”fredsbevarande” styrkor), de kontinuerliga och förvärrade kränkningarna av vapenvilaavtalet längs kontaktlinjen och alla fysiska och psykiska hot mot armenier i , i närvaro av ”fredsbevarande” styrkor, är helt oacceptabla. har situationen eskalerat i och runt . Två militärer från försvarsarmé dog och 19 skadades när azerbajdzjanska trupper avfyrade granatkastare och använde attackdrönare. Striderna ägde rum i Lachinkorridoren, en landremsa som förbinder med genom och som patrulleras av ryska ”fredsbevarande” styrkor, och i den nordöstra delen av enklaven. armé hävdar själva att man tagit kontroll över flera strategiska platser i regionen och att man genomförde operationen ”Hämnd” som ett svar på ”terroraktioner från illegala beväpnade armeniska grupper på territorium”. , som har fredsbevarande styrkor på 2 000 man i området, beskyller för att ha brutit vapenvilan och säger att man tänker vidta åtgärder för att ”stabilisera situationen”. EU uppmanar till ett stopp för fientligheterna. är en av de permanenta medlemmarna i , och därför vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom ramen för Minskgruppen vidta några särskilda åtgärder i syfte att få att respektera vapenvilan, upphöra med sina aggressioner mot och och återvända till förhandlingsbordet för konstruktiva förhandlingar till förmån för att upprätta och stärka fred i regionen, och vilka är i så fall dessa åtgärder?
fr · H9111843 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1843 Stöd för amerikanskt besök i av (SD) till Utrikesminister (S) landade talman i . Den amerikanska talmannen sa i sitt tal i det taiwanesiska parlamentet bland annat att är ”ett av världens friaste samhällen”. Hon önskade också se ett utökat utbyte mellan och . utrikesminister skrev på Twitter: ”har talman öppnat dörren till mycket vidare, jag är säker på att andra försvarare av frihet och demokrati kommer att gå igenom mycket snart.” har reagerat aggressivt över besöket och har inlett militära övningar runt där man också kränkt territorium. EU har varit förvånansvärt tyst men uppmanat till lugn. EU:s utrikeschef säger att ”det finns inget som motiverar att använda ett besök som förevändning för aggressiv militär aktivitet i ”. har blivit det enda EU-land som offentligt uttalat att man stöder den amerikanska talmannens besök. har ju tidigare gått i bräschen med stöd för genom att man lät öppna en diplomatisk beskickning – i praktiken en ambassad – i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att, i likhet med sin litauiske kollega, uttala stöd för den amerikanska talmannens besök i , och om inte, varför?
fr · H9111844 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1844 Inrättandet av särskild tribunal för att hålla Kreml ansvarigt av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt mediekanalen Nexta säger premiärminister att en av huvudorsakerna till krig mot är att kommunistregimen kom undan med straffrihet. Hon efterlyser därför inrättandet av en särskild tribunal för att hålla Kreml ansvarigt för dess brott och aggression. Jag vill därför fråga utrikesministern : Stöder ministern idén om att inrätta en särskild tribunal för att hålla Kreml ansvarigt för dess brott och aggression, och vilka initiativ kommer ministern i så fall att ta?
fr · H9111845 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1845 Beredskap för eventuella kärnkraftsolyckor i av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) uppger att delar av kärnkraftverket Zaporizjzja har skadats allvarligt i attacker – och det finns risk för läckage. Den ukrainska kärnkraftsmyndigheten uppger att den senaste beskjutningen ”orsakat en allvarlig risk för säker drift av anläggningen”. och anklagar varandra för att ha utsatt kärnkraftverket för beskjutning. FN:s kärnkraftschef har tidigare varnat för att största kärnkraftverk i ”är helt utom kontroll” och har utfärdat en brådskande vädjan till och att snabbt låta experter besöka det vidsträckta komplexet för att stabilisera situationen och undvika en kärnkraftsolycka. Situationen i närheten av kärnkraftverket ser även ut att trappas upp framöver. Av denna anledning vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder har vidtagit för att ha beredskap om en kärnkraftsolycka skulle inträffa, och bedömer ministern att nedfallet i sådana fall skulle kunna bli värre än Tjernobyl 1986?
fr · H9111846 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1846 Veterinärbrist i av (SD) till Statsrådet (S) Det har varit en påtaglig veterinärbrist i , en brist som blev än tydligare under coronapandemin. Regeringen tillsatte en utredning för en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur, vilken ska slutrapporteras . Problematiken med denna typ av breda utredningar är att regeringen hänskjuter alla frågor och förslag till en sådan utredning utan att göra en bedömning om åtgärder kan genomföras parallellt med utredningen. Konsekvensen blir att ett tillsättande av en utredning innebär en ”blöt filt” över aktuellt område. Oroande signaler kommer från om att läget på vissa håll i landet är akut. Även från kommer liknande signaler. Att i detta läge endast hänvisa till en utredning som ska vara klar framåt senhösten, om nu inte slutdatum skjuts framåt vilket ofta sker, håller helt enkelt inte. Mot bakgrund av ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att vidta snabba och konkreta åtgärder för att möta den akuta bristen på veterinärer i ?
fr · H9111847 · 2022-08-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1847 Varsel inom den svenska sjöfartsnäringen av (SD) till Infrastrukturminister (S) men även har det kommit tydliga signaler om att svenska besättningar varslats om uppsägning på grund av arbetsbrist. Det handlar enlig uppgift om hundratals individer. Detta är djupt oroande. I ett väl fungerande och hållbart samhälle bör förutsättningar skapas för sjöfarten att samverka med övriga trafikslag, oavsett om det gäller leveranser av produkter till en lokal butik på den svenska landsbygden, frakt av fordon till den internationella gruvindustrin, lokala sjötransporter eller internationell passagerartrafik. Även central myndighetsutövning och viktiga samhällsfunktioner såsom försvar, sjukvård och polis är i stort behov av båt och fartyg som transportmedel, med tillhörande infrastruktur. Konkurrensen måste ske på likvärdiga villkor på den globala marknaden. En snedvriden konkurrens uppstår om svenska fartyg tyngs med skatter, avgifter och andra pålagor. Resultatet riskerar att bli negativt koldioxidläckage, utflaggningar samt som i detta fall varsel om uppsägningar. Konkurrensmöjligheterna för svensk sjöfart kan uppenbarligen stärkas genom mer rättvisa ekonomiska förutsättningar. Vi värnar om sjöfarten som transportmedel och vill trygga svensk sjöfart genom att öka möjligheten till in-flaggningar, värna arbetstillfällen samt miljö. Vi ser betydelsen av korrekta ekonomiska styrmedel som inte strider mot europeiska konkurrensregler. Långsiktiga konkurrensneutrala villkor ska gälla. Att skapa samsyn mellan marknadens olika parter, både nationellt och internationellt, är centralt. Med anledning av ovan vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Kommer ministern att agera för att motverka fortsatta varsel av svenska besättningar?
fr · H9111848 · 2022-08-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1848 Regeringens sändebud mot organiserad brottslighet av (SD) till Utrikesminister (S) Jag ställde tidigare en fråga (2021/22:1524) om på vilket sätt utrikesministern menar att ett av regeringen utnämnt sändebud mot organiserad brottslighet ska, som hon skriver, ”få bort våldet och bryta segregationen”. Ministern svarade att det av henne utnämnda sändebudet ”har till uppgift att kartlägga hur utrikesförvaltningen kan stötta de brottsbekämpande myndigheterna, till exempel genom att identifiera hur våra ambassader och generalkonsulat kan arbeta med dessa viktiga frågor”. Vidare skriver ministern i sitt svar att ”genom att angripa den organiserade brottsligheten på bredden, också genom stärkt internationellt samarbete, ökar förutsättningar för att nå framgång även i och inte minst i utsatta områden”. Det har gått sedan utrikesministerns svar. Jag vill fråga utrikesminister : Har det av regeringen utnämnda sändebudet mot organiserad brottslighet blivit klar med kartläggningen, och vad har denna i så fall lett fram till, och om kartläggningen inte är klar, när förväntas den bli det?
fr · H9111849 · 2022-08-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1849 Veterinärbrist av (SD) till Statsrådet (S) Det har länge varit känt att det fattas såväl veterinärer som annan djurhälsopersonal i . Bristen innebär inte bara hårt slit bland befintliga veterinärer utan även att djur i behov av vård har fått stå utan. Distriktsveterinärerna har därför fått ta över ansvaret för beredskap, det vill säga jourverksamheten, i flera delar av landet där det tidigare funnits privata aktörer. Särskilt behovet hos lantbrukets djur av att alltid ha tillgång till veterinär service är värt att betona, då detta av förklarliga skäl inte bara påverkar de enskilda djuren eller djurägarna utan även det övriga samhället. För lite tillsatte regeringen glädjande nog en utredning för en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. Utredningen, som ska slutrapporteras , innebär dock inte att regeringen behöver vara passiv när det redan blottats flera uppenbara problem inom området som rör veterinärverksamhet, djurvälfärd eller djurskydd. Att det råder en akut veterinärbrist är exempelvis ett mångårigt problem som främst löses genom att man ökar antalet veterinärer i samhället. Mot bakgrund av ovanstående önskar undertecknad få svar på följande fråga från statsrådet : Vilka åtgärder vid sidan av tillsättandet av en utredning har statsrådet vidtagit i syfte att minska veterinärbristen i ?
fr · H9111850 · 2022-08-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1850 Azerbajdzjanskt brott mot vapenvilan av (SD) till Utrikesminister (S) slöts ett avtal om vapenvila i , och många pustade ut då den blodiga konflikten såg ut att kunna pausas för att i stället övergå i samtal. Trots detta avtal har vi dock sett hur brutit avtalet genom ett antal fientliga aktioner, såsom övertagandet av samhällen (exempelvis Parukh, som intogs ). har även, med skamliga godkännande, tillfångatagit armeniska militärer. Utrikesministern bör naturligtvis dela undertecknads frustration när vi hör talas om dessa återkommande kränkningar av avtalet samt acceptans för dessa. Vidare har vi säkerligen en samsyn rörande synen på det fullkomligt oacceptabla med fysiska och psykiska hot eller övergrepp mot armenier i . Det som dock förvånar undertecknad är utrikesministerns tystnad, mot bakgrund av hur situationen förvärrats. EU har glädjande nog tydligt uppmanat till ett stopp för våldsamheterna, men det räcker inte. Inte minst med tanke på roll som en av de permanenta medlemmarna i bör det finnas skäl för utrikesministern att visa framfötterna. Vi kan kort sagt spela en betydande roll, vilket säkerligen skulle välkomnas av samtliga civila i området. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan vi förvänta oss att ministern kommer att vidta några åtgärder för att förmå att respektera vapenvilan och i stället verka för diplomatiska samtal i syfte att nå fred mellan och i regionen med omgivning?
fr · H9111851 · 2022-08-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1851 aggression mot av (SD) till Utrikesminister (S) landade talman i . Ett välkommet besök som visade vilket stöd hon önskade visa ett av världens mest demokratiska och fria länder. Glädjande nog var hon också tydlig med detta då hon i sitt tal väl på plats också tydliggjorde ambitionen att verka för ett utökat utbyte mellan och . såg, som väntat, inte särskilt positivt på besöket, då de hävdar sin rätt över den framgångsrika önationen. Som bekant har detta också blivit tydligt, då man på ett aggressivt sätt inte bara omringat med diverse militärövningar utan även avfyrat missiler över samt kränkt landets territorium. Även om EU:s utrikeschef har uppmanat till lugn och blygsamt fördömt agerandet från har reaktionerna från den fria, demokratiska världen rent generellt varit förhållandevis tysta. Detta trots vetskapen om att lever i skuggan av , som kan utgöra det största hotet mot den demokratiska världen. Faktum är att det bara tycks vara som håller den demokratiska fanan högt då det auktoritära utövar sina aggressioner. Att den svenska utrikesministern, som säger sig stå för en demokratioffensiv inom utrikespolitiken, låter stå ensamma inom EU-kretsen om att ge Pelosi stöd för sitt besök bör inte ses som annat än ett svek. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Stöder ministern besök i , och på vilket sätt avser ministern att tydliggöra detta samt visa sitt stöd för rätt att ta emot vilka politiker eller diplomater de vill utan påtryckning från ?
fr · H9111852 · 2022-08-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1852 beslut om gränskontroller av (MP) till Justitie- och inrikesminister (S) har haft gränskontroller mot , alltså . Det har haft dokumenterat negativa effekter på Öresundsintegrationen och på arbetsmarknaden. I den regeringsförklaring som läste upp sa hon att den fria rörligheten inom skulle återupprättas ”så snart det är möjligt”. Jag ställde då en skriftlig fråga till justitieministern om när detta skulle ske och fick svaret av statsrådet att regeringen inte avsåg att vidta några åtgärder ””. rapporterade om att gränskontrollerna prövats i och att dessa är olagliga. Ändå förlängde regeringen gränskontrollerna veckan efter domstolsbeslutet, . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer regeringen att respektera beslut och därmed avskaffa gränskontrollerna mot ?
fr · H9111853 · 2022-08-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1853 DHP:s fängslade partiledare och andra folkvalda politiker i av Amineh Kakabaveh (-) till Statsminister (S)
fr · H9111854 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1854 Skydd av kristna i av (KD) till Utrikesminister (S) har det fortsatt att komma rapporter om att kristna minoriteter i utsätts för förföljelse. I finns det exempel på hur kurder nekar kristna byar från att skydda sig själva, vilket i praktiken innebär att de kristna hamnar i kläm när syriska regeringen, och de kurdiska styrkorna strider om kontrollen avseende delar av . Vi ser samma fenomen i , där kristna hamnar i kläm mellan den turkiska regeringen och kurdiska styrkor. Även på har kristna som bott i detta område fått allt svårare att vara kvar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att skydda den kristna minoriteten i , och ?
fr · H9111855 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1855 Kosovos isolering av (KD) till Utrikesminister (S) Det är otroligt positivt att och Nordmakedonien nu får möjlighet att inleda förhandlingar om ett medlemskap i . Det är dock problematiskt att EU inte klarar av att hantera alla länder på på ett likvärdigt sätt. Att flera länder i denna region har problem med exempelvis korruption är ett faktum. är det så att handel och studentutbyten ökar förutsättningarna för att man får en mer modern statsförvaltning där även korruption bekämpas. Det är därför djupt beklagligt att Kosovo, som enda land på , inte har visumfrihet till och EU. Denna orättvisa försvårar för alla de kosovoalbaner som bor i och det gör det också svårare att bedriva handels- och studentutbyten med Kosovo. när i princip alla andra länder på antingen är med i EU eller förhandlar om medlemskap med EU måste vi klara av att även ge Kosovo bättre förutsättningar att utvecklas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att Kosovo ska behandlas på ett likvärdigt sätt som övriga länder på ?
fr · H9111856 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1856 Vintermateriel till av (KD) till Försvarsminister (S) I har vi en fantastiskt fin sommar som ger oss en välbehövlig tid av rekreation. Men pågår ett brutalt anfallskrig där försöker att utplåna . På östfronten har kriget mer och mer gått in i en fas som liknar så till vida att man gräver ner sig i skyttegravar och beskjuter varandras ställningar med artilleri, raketer och flyg. Detta gör att vi tyvärr måste anta att kriget kommer att fortsätta . Ska man klara av denna typ av utnötningskrig är det väsentligt med god utrustning, framför allt . Dom kommer att behöva vinteruniformer, vinterkängor, vintertält, filtar, matpaket som fungerar i strid, vårdmateriel med mera. Den armé som har bäst utrustning kommer att ha störst förutsättningar att klara av att vinna kriget. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Ämnar regeringen se över vad vi i har för vintermateriel som vi kan avvara och skänka till ?
fr · H9111857 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1857 Militära och civila resurser till av (KD) till Försvarsminister (S) gjorde jag ännu ett besök i . Under denna resa träffade jag politiker, företagare, civila och soldater. Alla hade två väldigt tydliga budskap: A) Hjälp oss med att få mer offensiva vapen med bättre räckvidd så att vi får möjlighet att återta de områden som ockuperas av . B) Kriget kommer hålla på länge och ska vi klara av att utveckla behöver vi hjälp med byggmaterial och då framför allt fönster. Avseende A så har den frågan diskuterats och EU samt har sakta men säkert börjat ge mer och bättre krigsmateriel vilket börjar få effekt på marken. De soldater jag talade med var oerhört tacksamma för den svenska hjälpen och dom gav framför allt granatgeväret beröm. önskade man att även ska bistå med artilleri, pansarfordon, vinteruniformer m.m. Avseende B var det en väldigt ny fråga för mig, men när jag besökte flera platser där strider hade pågått i Kievområdet så var det uppenbart att flera hus går att rädda om man får möjlighet att reparera fasaderna, vilket gör att de som flytt kan flytta hem igen. Kriget och den ryska terrorbombningen av civila bostäder och infrastruktur har skapat stor brist på byggmaterial och då framför allt på fönster samt glas, vilket gör att man har svårt att reparera de skadade fastigheterna som går att reparera. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad gör regeringen för att stödja både militärt och civilt?
fr · H9111858 · 2022-08-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1858 Utvecklingen i och försöken att legitimera talibanernas styre av (S) till Utrikesminister (S) För nästan exakt så hände det som många fruktat. Talibanerna tog över makten i . Talibanerna har aldrig ändrat sig. Och de kommer aldrig att ändra sig. Bilderna från där människor dör i terror men även faller ner från flygplan, i desperata försök att fly, har etsat sig fast. Förtrycket från talibanerna drabbar alla oavsett etniskt ursprung i men det drabbar framför allt kvinnor och minoriteter. FN:s biståndsuppdrag i UNAMA släppte en rapport , som beskrev situationen för mänskliga rättigheter i under de 10 månaderna efter talibanernas maktövertagande. Rapporten sammanfattar en oro över "utomrättsliga mord, tortyr och misshandel, godtyckliga arresteringar och frihetsberövanden, inskränkta rättigheter för kvinnor och flickor i och brist på grundläggande friheter." Från till dokumenterade UNAMA 2 106 civila dödsoffer, 219 utomrättsliga avrättningar, 217 fall av "grymma, omänskliga och förnedrande straff", kränkningar av mänskliga rättigheter som har drabbat majoritet av mediearbetare, journalister och aktivistgrupper. Detta är miniminivå på siffrorna, dvs. fall som rapporterats och undersökts av UNAMA. , ansvarig för utrikesrelationer för nationella motståndsfront, välkomnade rapporten men betonade vikten av åtgärder som krävs för att förhindra framtida brott. Han har även varit i och framfört bristen på mänskliga rättigheter under talibanernas styre i . , den här sommaren, genomförde talibanerna en utrensning av journalister som rapporterade om talibanernas grymma brott mot folket i . utrikesminister har haft en klar och tydlig linje gentemot talibanerna. Det är många som uppskattar utrikesministerns politiska mod. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta gällande framöver?