ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912734 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:734 av (V) Utflyttning av trålgränsen har frågat mig när jag bedömer att en utflyttning av trålgränsen samt övriga beslutade åtgärder i miljö- och jordbruksutskottets betänkande kommer att kunna genomföras, och hur regeringens tidsplan ser ut för detta arbete. Regeringen arbetar för att stärka förutsättningarna för ett hållbart kustnära fiske och en konkurrenskraftig fiskerinäring som levererar och bereder hållbara fiskeriprodukter i inte minst genom ett aktivt havsmiljöarbete. riktade nio tillkännagivanden till regeringen om åtgärder för att rädda fiskbestånden i . Vad gäller tillkännagivandet avseende frågan om utflyttningen av trålgränsen (bet. 2021/22:MJU6 punkt 1, rskr. 2021/22:61) uppmanar regeringen att agera för att dels flytta ut trålgränsen på prov, dels att med vissa undantag begränsa det trålfiske som tillåts innanför trålgränsen. Regeringen arbetar aktivt med att hantera tillkännagivanden. Mot bakgrund av frågornas komplexitet, inte minst utifrån den rådande lagstiftningen, är det ännu för tidigt att presentera en tidsplan för arbetet.
frs · H912735 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:735 av (SD) Kriminalisering av kränkande språkbruk mot poliser har frågat mig om jag anser att poliser ska behöva utstå verbala kränkningar eller om jag avser att vidta åtgärder för att sådana kränkningar ska kriminaliseras. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld, hot eller trakasserier. Det är i förlängningen ett angrepp på det demokratiska samhället. Skyddet för dessa grupper måste vara ändamålsenligt och starkt. Att rikta sådana nedsättande uttalanden som beskriver mot en polis är i de allra flesta fall redan kriminaliserat, genom brottet förolämpning. Sådana uttalanden kan även, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, utgöra andra brott som till exempel ofredande eller förgripelse mot tjänsteman. Om uttalandena innefattar hot om våld eller utgör ett led i en allvarlig störning av polisverksamhet aktualiseras även andra brott som hot mot tjänsteman och sabotage mot blåljusverksamhet. Det sistnämnda brottet infördes och straffbelägger att under vissa förutsättningar angripa eller på annat sätt störa bland annat polisverksamhet. De allvarligaste fallen av brottet kan ge upp till livstids fängelse, vilket är en mycket tydlig signal från samhällets sida om att verksamheten inte får angripas. skärptes även straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst . Regeringen har även vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Jag kommer att ta emot ett betänkande från en utredning som bland annat undersöker om ytterligare straffrättsliga åtgärder bör vidtas för att skydda yrkesgrupper som är särskilt utsatta – såsom poliser. Ett utredningsförslag om att bland annat poliser ska få en utökad rätt till kränkningsersättning har också remitterats och bereds nu i . Poliser ska mötas av respekt i sin yrkesutövning. De ska inte behöva tåla påhopp och verbala trakasserier under sin arbetsdag. Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder för att skydda de som skyddar oss. Jag följer utvecklingen på området noggrant och utesluter inte ytterligare åtgärder om sådana bedöms nödvändiga.
frs · H912736 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:736 av (M)Fler kärnkraftsreaktorer har frågat statsrådet om vilka åtgärder som statsrådet är beredd att vidta för att begränsningen av antalet reaktorer inte ska stoppa investeringar i den nya generationens kärnkraftsanläggningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regleringen i som syftar på togs fram 2010 av den alliansregering som ledde. Regleringen syftade till att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. De principer som låg till grund för alliansregeringens energiuppgörelse 2009 och den efterföljande propositionen bekräftades senare i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016. Energiöverenskommelsen resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men slog också fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över lagen om kärnteknisk verksamhet som lämnade betänkandet Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Betänkandet har remitterats och genomförts i vissa delar. Återstående förslag bereds nu i . Utöver detta planeras inga förändringar i lagstiftningen.
frs · H912737 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:737 av (M) Vattenfrågor och befintlig bebyggelse har frågat mig om jag är beredd att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen om vattenfrågor vid planläggning och byggande (dir. 2021:92), så att denna kan behandla problem som gäller situationen för befintlig bebyggelse. menar att kommittédirektiven riktas mot framtida bebyggelse och att det är olyckligt eftersom kommunerna efterfrågar och behöver tydligare riktlinjer och verktyg att hantera problem som klimatförändringar kan ha för befintlig bebyggelse. Syftet med utredningen är enligt direktiven för det första att förenkla och förtydliga på vilket sätt miljökvalitetsnormer för vatten ska få genomslag vid planläggning och prövning enligt (2010:900) på ett sätt som motsvarar kraven i och underlättar kommunernas tillämpning av dessa krav. För det andra är syftet att ge kommunerna de verktyg som behövs för att säkerställa att de krav på miljömässigt och ekonomiskt hållbara lösningar för dag- och dricksvatten, som ställs vid planläggning och prövning enligt , kan genomföras och vid ett förändrat klimat. Utredningen har precis kommit i gång, och det är utredningen som tolkar direktiven, men jag kan konstatera att de frågor som utredningen ska titta på i flera avseenden även omfattar befintlig bebyggelse. Regeringen har tagit flera initiativ inom området. Regeringen har bland annat tillsatt Nationella expertrådet för klimatanpassning, som har som uppgift att utvärdera arbetet med klimatanpassning och ge förslag på fortsatt arbete. Rådet ska lämna sin första rapport . redovisade () och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) rapporten för ras, skred, erosion och översvämning till regeringen och betänkandet Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) bereds inom i syfte att besluta om en proposition . Mot bakgrund av de frågor som omfattas av direktivet och de åtgärder som redan bereds inom är det inte aktuellt att ge några tilläggsdirektiv till utredningen.
frs · H912739 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:739 av (M) Underhållsskulden i va-systemet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den underhållsskuld som kännetecknar landets va-system. Enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster har kommunen en skyldighet att ordna vattentjänster om det behövs för skyddet av människors hälsa och miljö och om bebyggelsen ingår i ett större sammanhang. Va-systemet är ett kommunalt ansvar till skillnad mot t.ex. det allmänna vägnätet som till största del är ett statligt ansvar. Regeringen har inte för avsikt att se över ansvaret över va-systemet. Regeringen har ingen anledning att ifrågasätta den samlade bild över statusen för va-system som branschorganisationen vatten gör och deras bedömning över investeringsbehovet. Regeringen har uppmärksammat att det finns ett antal omständigheter, bl.a. minskande befolkningsunderlag i vissa kommuner, arbetskraftsbrist och klimatförändringar som kan försvåra nödvändigt underhåll av va-systemen. Eftersom tillgång till vattentjänster är ett primärbehov och en förutsättning för en tillfredsställande levnadsstandard följer regeringen frågan.
frs · H912740 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:740 av (M) Säkerställande av det nationella elsystemet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta nationellt för att säkerställa att elsystemet utvecklas i den takt som samhället kräver för att näringslivet och människor runt om i landet ska kunna bo, leva och verka. Som framhåller är det viktigt att elsystemet utvecklas och att utbyggnaden av laddinfrastruktur sker i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen vidtar ett flertal åtgärder för säkerställa att elsystemet utvecklas i den takt som samhället kräver och för att ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning. Bland annat har initiativ tagits för att hantera frågor om flaskhalsar, tillståndsprocesser och nätinvesteringar. Som exempel på detta kan jag nämna att regeringen har gett i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer väsentligt att minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Utbyggnadstakten behöver emellertid öka och det är därför glädjande att ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. , , Länsstyrelserna och Lantmäteriet arbetar samtliga för att effektivisera metoder och processer för tillstånd och prövning. Regeringen arbetar med en nationell strategi för elektrifiering som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna inom energisektorn. Arbetet med elektrifieringsstrategin är i sin slutfas.
frs · H912741 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:741 av (M) Minskat regelkrångel i gruvnäringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska regelkrånglet inom gruvnäringen och för att korta beslutstiderna så att inte behöver vara beroende av gruvor i och . Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av och metall som är viktiga för en grön omställning. ligger långt framme i klimatomställningen, tack vare stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. Vi tänker driva på för en allt snabbare klimatomställning och vårt land ska ta sin del av ansvaret för att få ned utsläppen. Detta möjliggörs av en god tillgång till nödvändiga och innovationskritiska metaller och . För innebär det en möjlighet att bidra med metaller och som framställs på ett mer hållbart, miljöanpassat och socialt ansvarsfullt sätt än i omvärlden. ska fortsätta utveckla gruvindustrin och vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. Det är viktigt för regeringen att har moderna och effektiva tillståndsprocesser. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen (1991:45). Regeringen har tillsatt (M 2020:06) med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Utredningen ska lämna sitt betänkande . Vidare har regeringen tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Utredningen ska analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas till både ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan, samt så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt . Regeringen har också beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt för att på så sätt effektivisera processen, ett uppdrag som har redovisats och bereds inom . gav regeringen och länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med göra en förstudie som syftar till att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Syftet med uppdraget är att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt och att öka effektiviteten i prövningen. En hållbar försörjning av metaller och förutsätter även en effektiv ärendehandläggning. De uppdrag och utredningar som pågår är viktiga i arbetet att förkorta och effektivisera processerna för olika tillstånd för gruvverksamhet. Jag vill däremot inte föregripa de överväganden och förslag som utredningarna har i uppgift att göra och föra fram bl.a. avseende minerallagen.
frs · H912742 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:742 av (M) Beslut om Kallak har frågat mig när jag avser att fatta ett beslut i ärendet om Kallakgruvan. Ärendet om ansökan om bearbetningskoncession för Kallak K nr 1 innehåller ett omfattande underlag som speglar de komplexa frågeställningar som ärendet innefattar. Det är av stor vikt att regeringen bedömer sina ärenden ur alla aspekter och säkerställer att beslut tas så snabbt som möjligt efter en fullgod handläggning. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning samt om att tillförsäkra en god och hälsosam miljö nationellt och globalt. har och ska fortsätt ha höga krav i prövningsprocessen. Vi ska fortsätta utveckla gruvindustrin och vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. Beredningen av detta ärende kommer hanteras så snabbt och effektivt som möjligt, som rättssäkerheten inte eftersätts. Beredning i pågår.
frs · H912743 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:743 av (C) Handläggningstiden hos har frågat mig vad jag gör för att förkorta handläggningstiden hos . Frågan avser utfärdande och tillhandahållande av vaccinationsbevis till personer som inte har e-legitimation. Samtliga personer som lagligen vistas i och som är berättigade att få ett vaccinationsbevis kan beställa ett sådant. För personer med personnummer har denna möjlighet funnits fr.o.m. , då EU:s system för covidbevis togs i drift. Det har varit av stor vikt för regeringen att även personer utan e-legitimation, däribland många äldre, skulle få denna möjlighet från allra första början. har utfärdat drygt 12 miljoner covidbevis till nästan 6 miljoner unika individer. Leveranstiderna för personer som är beroende av hantering och utskick av vaccinationsbevis per post har i de flesta fall varit rimliga , trots att den här typen av tjänst inte ingår i ordinarie verksamhet. Ansökningstrycket ökade dock mycket kraftigt i och med införandet av vaccinationsbevis som smittskyddsåtgärd. I kombination med sjukfrånvaro och vab har detta lett till att väntetiderna ökat till som mest . undersöker möjligheten att introducera en ny lösning för personer utan e-legitimation med fler digitala inslag. Som tidigare bygger lösningen på att samtycke inhämtas från den vaccinerade till personuppgiftsbehandling samt att systemet utformas på ett sätt som gör att det inte finns risk för att vaccinationsbeviset levereras till fel person. har ökat personalstyrkan i kundtjänsten med ungefär 20 personer och ytterligare 15 personer kommer att nyanställas. Fr.o.m. är vissa delar av verksamheten dessutom automatiserade, bl.a. genom att anlitas för att printa, kuvertera och skicka ut vaccinationsbevis. har som mål att väntetiden senast ska ha minskat från att blanketten har kommit in till . Sammanfattningsvis har utfärdande av vaccinationsbevis till personer utan e-legitimation lika hög prioritet som utfärdande av vaccinationsbevis till andra grupper och ett flertal åtgärder vidtagits för att väntetiderna för denna grupp ska bli avsevärt kortare inom närtid.
frs · H912744 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:744 av (SD) En global plan för trafiksäkerhet har frågat mig hur jag ska tillse att information läggs fram om innebörden av samordning och implementering av den globala trafiksäkerhetsplanen globalt och för . Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från nollvisionen. Det svenska trafiksäkerhetsarbetet är framgångsrikt och är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. Det är positivt att omkomna i vägtrafiken i har nått lägstanivåer i rad. Regeringen var värd för den tredje globala ministerkonferensen om trafiksäkerhet i . Syftet med konferensen var att följa upp och sammanfatta det globala trafiksäkerhetsarbetet som gjorts, samt ge en inriktning för det fortsatta arbetet. Konferensen följdes av en FN-resolution om global vägtrafiksäkerhet som antogs av . Resolutionen ställer sig bakom resultatet från den konferens som hölls i , som därmed ligger till grund för det globala trafiksäkerhetsmålet till 2030. Vidare fick och regionala kommissioner genom resolutionen en uppmaning att tillsammans med andra samarbetsparterners utarbeta en global plan för trafiksäkerhet till 2030 med målet att halvera omkomna i vägtrafiken. Den globala planen för trafiksäkerhet är inte bindande utan är i stället en vägledning i trafiksäkerhetsarbetet för att uppnå globala trafiksäkerhetsmål till 2030. Den globala planen bygger bl.a. på deklaration från konferensen i och FN-resolutionen om global vägtrafiksäkerhet och därmed ligger den väl i linje med det trafiksäkerhetsarbete som bedrivs i . har regeringens uppdrag att leda den övergripande samverkan av trafiksäkerhetsarbetet inom vägtrafiken. Detta görs inte minst genom samverkan och stöd till civilsamhället.
frs · H912745 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:745 av (M) och garantitillägget har frågat mig vilka förändringar av förvaltningsanslag statsrådet har fattat beslut om, och vilka av uppdrag som har prioriterats ned för att myndigheten ska förbereda för en reform som inte har fattat beslut om. Regeringen har inte prioriterat ned något av uppdrag. Regeringens prioriteringar för verksamhet framgår av mål och uppdrag i myndighetens regleringsbrev . Förslaget avseende garantitillägget bereds i sedvanlig ordning i . Regeringen återkommer inom ramen för den ordinarie budgetprocessen med närmare information om garantitillägget inklusive förvaltningsanslag.
frs · H912746 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:746 av (M) Tjänstekort för poliser i yttre tjänst har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som underlättar för alla poliser i yttre tjänst att få tjänstekort utan namn och personnummer. Enligt förordningen om tjänstekort får tjänstekort utfärdas bl.a. för offentliganställda som för sina tjänsteåligganden regelmässigt behöver kunna styrka sin identitet eller tjänsteställning. Det finns två typer av tjänstekort, ordinära respektive särskilda tjänstekort, som är utformade på olika sätt. Ordinära tjänstekort ska innehålla uppgifter om innehavarens namn och tjänst och vara försedda med ett välliknande fotografi av innehavaren och med hans eller hennes namnteckning. Uppgiften om namn ska åtminstone omfatta efternamn och första bokstaven i tilltalsnamn. Tjänstekorten får också innehålla uppgift om personnummer eller annat identifikationsnummer. Särskilda tjänstekort är tjänstekort där bl.a. namn helt får ersättas med ett tjänstgöringsnummer. Dessa tjänstekort får utfärdas t.ex. för polisanställda. Ett grundkrav är att den anställde har arbetsuppgifter som medför en påtaglig risk för hot eller våld. Enligt polisens egna föreskrifter, föreskrifter och allmänna råd om särskilt tjänstekort för poliser, gäller att särskilda tjänstekort får användas endast av en polisman som i sitt ordinarie arbete saknar yttre igenkänningstecken som påvisar polismannens tjänsteställning och utför arbetsuppgifter som huvudsakligen riktar sig mot grov organiserad brottslighet eller terrorism. Som framgår av redogörelsen ovan kan polisanställda numera ges ordinära tjänstekort utan fullständiga namn och utan personnummer. Det är ett resultat av förordningsändringar som började gälla . När det sedan gäller särskilda tjänstekort, dvs. tjänstekort helt utan namn, gör en översyn av sina föreskrifter om vilka polisanställda som ska få tilldelas sådana kort. Jag ser fram emot att få ta del av utfallet av den översynen.
frs · H912747 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:747 av (M) Skärpta krav på pannhantering har frågat statsrådet om hon är villig att se över utbildningskravet för pannoperatörer i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har, i enlighet med arbetsmiljölagen, bemyndigat att meddela föreskrifter på arbetsmiljöområdet. Myndigheten har beslutat om krav på att personalen vid hantering av vissa typer av pannor ska ha den utbildning som behövs för att en säker drift av en panna ska kunna upprätthållas samt krav på att en pannoperatörs grundläggande teoretiska kunskaper ska säkerställas genom att operatören ska certifieras av ett certifieringsorgan. har beslutat att skjuta fram ikraftträdandet av kravet på certifiering för pannoperatörer . Kravet på certifierad pannoperatör för samtliga kategorier (1-4) träder i kraft . Detta på grund av certifieringen visat sig vara en utmaning för i synnerhet små företag. För ett välfungerande arbetsmiljöarbete är det avgörande med en god dialog på alla nivåer. I instruktion anges att myndigheten ska samråda med arbetsmarknadens parter. Frågan om ett välfungerande samråd med arbetsmarknadens parter är mycket angelägen för mig. Som statsråd kommenterar jag inte tillämpningen av regelverk eller myndigheters agerande i enskilda fall. Myndigheterna är fristående från regeringen och bedriver sin verksamhet självständigt. Myndighetens generaldirektör ansvarar för myndighetens verksamhet. I sin verksamhet ska myndigheten vara saklig och opartisk.
frs · H912748 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:748 av Amineh Kakabaveh (-) Missförhållanden och bristande mänskliga rättigheter i fängelser Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser göra för att förmå EU att öka trycket på den turkiska regimen att frige politiska fångar, HDP:s medlemmar och folkvalda politiker, såsom ledare som Salahettin Demirtaş, Figen Yüksekdağ, och Diyarbakırs borgmästare , och för att kräva att rättssäkerheten allmänt höjs i och särskilt att mänskliga rättigheter respekteras i landets fängelser. Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i och bristerna vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive situationen för folkvalda representanter. Det finns trovärdiga rapporter om bristfälliga förhållanden i turkiska fängelser samt på polisstationer och i häkten, såsom överbeläggning, våld och begränsad tillgång till sjukvård. måste respektera folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. EU har, med stöd av , framfört detta samt vikten av att rättsstatens principer efterlevs till företrädare för den turkiska regeringen på olika nivåer, inklusive i . Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive situationen för folkvalda representanter i svaren på fråga 2020/21:2433 och fråga 2020/21:1766 av , fråga 2020/21:2343 av , fråga 2020/21:3223 av Amineh Kakabaveh, interpellation 2021/22:124 av Amineh Kakabaveh samt interpellation 2021/22:181 av .