ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111873 · 2022-08-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1873 Jämlik vård av (SD) till Socialminister (S) Centralt för det svenska sjukvårdssystemet är att hälso- och sjukvård ska vara likvärdig och tillhandahållas på lika villkor för hela befolkningen. Det innebär kort sagt att man som patient ska kunna förvänta sig ett likvärdigt bemötande, oavsett i vilken region man söker vård. Vi vet dock alla att det inte är så . Väntetiderna varierar och i vissa fall sorgligt nog också kunskapen eller förmågan att erbjuda rätt hjälp. Något som förvärrar denna problematik och därmed också försvårar målet om en jämlik vård i hela landet är det faktum att vi har 21 sjukvårdsregioner med olika sjukvårdssystem i stället för ett samordnat system med ett statligt huvudmannaskap. Därtill ser vi återkommande hur socialministern gör utspel om att försvåra för de patienter som till följd av oro för den bristande kvaliteten och osäkerheten i svensk vård önskar skaffa privata försäkringar – detta trots att agerandet från dessa patienter som redan bidrar till det gemensamma de facto också innebär ökade resurser till den allmänna vården. För att gå in på en väldigt specifik åkomma som ur ett individuellt perspektiv kan innebära oerhörda svårigheter i vardagen kan man lyfta frågan om histaminintolerans. Om man som patient söker hjälp för misstänkt histaminintolerans i finns där en gedigen kunskap om åkomman. Därtill tar man det på allvar, och patienten i fråga kan också förvänta sig en utredning för att sedan få råd och hjälp från kunniga dietister och allergologer inom vården. Om samma patient efterfrågar denna hjälp i kan det heta att åkomman inte ens existerar och det blir inte ens någon utredning genomförd – med hänvisning till att det vetenskapliga underlaget brister. Så kan det inte få fortsätta. Socialminister önskas svara på följande fråga: Mot bakgrund av de skillnader som patienter möter baserat på vilken sjukvårdsregion de tillhör, kan vi förvänta oss att ministern verkar för att det ska bli lättare för patienter att söka vård privat, eller vilka åtgärder avser hon att vidta för att skapa en jämlik vård?
fr · H9111874 · 2022-08-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1874 Tidsbegränsad anställning inom Försvarsmakten av (SD) till Försvarsminister (S) kunde SVT publicera nyheten om som har arbetat som soldat på P7 i Revingehed utanför . tvingas nu ofrivilligt lämna sitt jobb, enbart till följd av en lag som togs fram 2010 om att soldatyrket skulle vara tidsbegränsat till max om man inte vidareutbildade sig till officer. Oavsett vad man tycker om denna lag sker detta i en mycket olämplig tid. Försvaret rustar som bekant upp och vi ser en alltmer otrygg utveckling i vårt närområde, varför Försvarsmakten mer än någonsin behöver engagerade, kunniga och erfarna soldater. Det borde mot bakgrund av detta ligga i försvarsministerns intresse att tillvarata den kompetens som går till spillo och snarare verka för att fler – kanske i synnerhet de som arbetat länge inom Försvarsmakten – väljer att stanna kvar. Om vi ser till fallet har vi utöver passion och kompetens även erfarenhet av utlandstjänstgöring, då han tjänstgjort som logistiksoldat i . I samband med SVT:s artikel visade det sig att försvarsminister och den socialdemokratiska regeringen inte såg något problem med nuvarande förhållningssätt. I stället menade man utan att vidare utveckla att det inte fanns något behov av att förändra systemet, vilket inte tycks vara syn. De senare är i stället oroliga över utvecklingen och menar också att detta innebär att man går miste om erfarna soldater under en säkerhetspolitiskt mycket orolig tid där Försvarsmakten snarare befinner sig i ett läge av tillväxt. Mot bakgrund av ovanstående önskas försvarsminister svara på följande fråga: Hur motiverar ministern rådande lagstiftning med tidsbegränsade anställningar, och kan vi förvänta oss att ministern verkar för någon förändring på detta område?
fr · H9111875 · 2022-08-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1875 Frivilligt testamentsregister av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om ett testamentsregister. En av motiveringarna till detta var de allvarliga konsekvenser som kan bli om en individs sista vilja inte kan respekteras ifall testamentet inte kommer fram. Det är viktigt att en individs sista önskningar respekteras. Flera utredningar och underlag har beretts för att ta fram en proposition, men den har ännu inte kommit till bord. fick återigen i uppdrag att se över förutsättningarna för att inrätta ett register. Detta redovisades där gjorde bedömningen att ett frivilligt testamentsregister i offentlig regi bör inrättas, och att är den myndighet som bör ansvara för detta. Utredningsunderlaget finns, och regeringen har berett frågan . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När kan det komma en proposition om frivilligt testamentsregister?
fr · H9111876 · 2022-08-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1876 Stöd för deltagande i församlings session i av (SD) till Utrikesminister (S) Utrikesministern har vid åtskilliga tillfällen uttryckt att regeringen stöder att får möjlighet att delta i internationella organisationer och sammanhang. I ett svar på frågan 2019/20:1692 svarade utrikesministern att ”regeringens utgångspunkt är att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet. Detta gäller också , och jag har i flera tidigare svar till uttryckt att både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. deltagande i olika sammanhang, till exempel inom luftfart, hälsa och handel, bidrar på ett positivt och meningsfullt sätt till internationell samverkan.” till håller församlingen för () sin 41:a session i . Temat på sessionen är Reconnecting the World i syfte att främja civilflygets återhämtning efter pandemin. En part i det globala flygnätverket är , som bland annat övervakar 18 internationella rutter och 17 flygplatser för civil flygtrafik. Och trots att har bjudit in inte bara avtalsslutande stater utan även icke avtalsslutande stater, icke-statliga internationella civila flygorganisationer och flygbolagsföreträdare att delta i församlingens session har inte fått någon inbjudan till årets session. Utrikesministern nämner själv i sitt tidigare svar att regeringen verkar för deltagande i internationella sammanhang och exemplifierar med just luftfart. Det finns nu alla möjligheter för regeringen att visa att man menar vad man säger genom att nu verka för att även bjuds in till församlings session i . Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att får en inbjudan till församlings 41:a session i enlighet med hur hon har uttryckt sig i tidigare svar på frågor, och hur avser hon i så fall att verka för detta?
fr · H9111877 · 2022-08-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1877 Statliga nedläggning av mobil besiktning av (M) till Näringsminister (S) Infrastrukturminister har vid ett antal tillfällen uttalat sig till medier om tillgänglighet till besiktning i norra . hotar med att återreglera besiktningsmarknaden om inte marknaden löser problemet, som består i att drygt 9 000 personer fått längre till besiktningen efter att de mobila besiktningsstationer som tidigare ambulerade i sju Norrlandskommuner nu lagts ned. , , , , , och står nu utan besiktning, och fordonsägare i dessa kommuner behöver köra långa sträckor för att kunna besiktiga bilen. Mot bakgrund av höga tonläge får man utgå från att regeringen gjort allt den kan för att bibehålla verksamheten i dessa sju kommuner. Men har man det? Det var nämligen AB som tidigare drev och sedermera avvecklade dessa mobila stationer. Det är staten som äger . Ägandet utövas genom , i . Regeringen fattar kollektiva beslut. är således ansvarig för ägarstyrningen av . De krav som staten ställt på är bland annat att vinstmarginalen ska ligga på , och på bolagsstämman 2022 höjdes avkastningskravet till . Staten kan också, via beslut i , ge sina bolag särskilda samhällsuppdrag. Flera bolag har sådana uppdrag, som handlar om att bidra till olika värden som inte är direkt finansiella. har inte något särskilt samhällsuppdrag, och regeringen har inte heller under sina vid makten tagit några initiativ till beslut i gällande detta. har som bolag agerat enligt sin affärslogik och utifrån ägarens direktiv: De gamla mobila stationerna var uttjänta och utgjorde en säkerhetsrisk. Alternativen var avveckling, kraftig renovering eller nyanskaffning. Renovering eller nyköp kostar naturligtvis pengar, och bolaget har sitt avkastningskrav att förhålla sig till. Avvecklingen lär inte ha kommit som en överraskning för ägaren, det vill säga staten, då det finns representanter för departementet i bolagets styrelse och en ägardialog förs med bolaget. Om ägaren, staten, hade ansett det viktigt med mobil besiktning i dessa sju orter hade man naturligtvis agerat för att säkerställa att denna verksamhet hade kunnat fortsätta. Det har såvitt känt inte gjorts. I stället höjs avkastningskraven på som står i medier och hotar med återreglering av besiktningsmarknaden, trots att tillgängligheten ökat i hela landet förutom de orter där statens bolag avvecklat verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Hur har regeringen, i sin ägarstyrning av , agerat för att säkerställa att den mobila, ambulerande kontrollbesiktningsverksamheten i nämnda orter ska kunna fortgå?
fr · H9111878 · 2022-08-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1878 Trafiksäkerheten för gående och cyklister på av (L) till Infrastrukturminister (S) Väg 225 är en viktig länk på genom att den binder samman väg 73 med E4/E20. Väg 225 har stora brister gällande trafiksäkerheten för gående och cyklister. Farliga omkörningar är vardag, och trafikmiljön leder till att cyklister ibland väljer att inte cykla på detta viktiga stråk. Gående vistas i farlig trafikmiljö på väg till busshållplatser. Förstärkta regler för minsta säkerhetsavstånd vid omkörning skulle kunna bidra till ökad trafiksäkerhet i avsaknad av gång- och cykelstråk tills en lösning finns på plats. Vägen har bitvis bristfällig sikt, och stora delar av sträckan saknar helt utrymme för oskyddade trafikanter. Väg 225 har även bristfällig framkomlighet för busstrafik med långa sträckor där vägbredden understiger . Sjöfarten genererar mycket tung trafik som ofta väljer väg 225. används som är den kortaste vägen mellan , och då Tvärförbindelse ej är färdigställd. Avlastningen genom Tvärförbindelse ligger fram i tiden men löser inte trafiksäkerheten för gångtrafikanter och cyklister. Den nya Hansalinjen mellan , och innebär att gods flyttas från vägarna till att transporteras sjövägen. Norviks hamn kommer att fortsätta utvecklas och bli ett nytt logistiknav då all containerverksamhet flyttas dit från , och cirka 1 000 lastbilar per dag väntas trafikera hamnen enligt den transportutredning som togs fram. Den befintliga samt ökande trafiken ökar vikten av att få till åtgärder för oskyddade trafikanter längs . publicerade – Väg 225 mellan väg 73 och Lövstalund. och , , som inkluderade flera åtgärdsförslag för förbättrad trafiksäkerhet samt gång- och cykelåtgärder. publicerades fördjupade åtgärdsutredning för väg 225. Åtgärder har inte genomförts. Kommunen har i yttrande till regeringen uppmärksammat regeringen på bristerna gällande trafiksäkerheten på . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trafiksäkerheten för gående och cyklister ska förbättras på ?
fr · H9111879 · 2022-08-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1879 Flytt av passmaskin av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) meddelades att den passmaskin som funnits i polishuset kommer att flyttas till . Anledningen är att man vill effektivisera passtillverkningen. Boende i kommer därmed att tvingas resa till , eller för att göra ett nytt pass framöver. Det är självklart enkelt att förstå att flytten innebär en effektivisering – man kommer endast att behöva bemanna passmaskinen på ett av ställena. Men för boende i kommun innebär det en stor försämring, och det sänder också en signal om att servicen i de mindre kommunerna inte är prioriterad av . Jag är av meningen att en god service i hela landet är av största vikt, och jag är också stolt över det arbete som den socialdemokratiskt ledda regeringen har gjort när det gäller statlig närvaro i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att polisen tillhandahåller en god service för pass och andra tjänster även i mindre kommuner?
fr · H9111880 · 2022-08-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1880 Anonyma donationer till partierna av (MP) till Justitie- och inrikesminister (S) fakta har i en dokumentär visat hur fem av partier aktivt försökt att kringgå den lag som finns för anonyma partidonationer; detta genom olika upplägg. Avslöjandet är dels genant, dels problematiskt ur flera aspekter. Det riskerar att undergräva tilltron till de politiska partierna och till demokratin. I två av de berörda partierna, Socialdemokraterna och Liberalerna, har det fått konsekvenser i form av att tjänstepersoner tagits ur tjänst eller slutat sitt jobb. I de tre andra, , , så har man sagt att eftersom inget lagbrott är begått så vidtar partierna ingen åtgärd över huvud taget. har tidigare fått kritik för att ha slappa regler kring partidonationer, och Kalla faktas granskning visar att det finns fog för kritiken. Flera av partierna förefaller också ha uppbyggda system för att kringgå lagen, och det finns skäl att misstänka att det har hänt förut. Mot bakgrund av vad som framkom i Kalla fakta och den diskussion som uppstått därefter vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att skärpa lagstiftningen om partidonationer?
fr · H9111881 · 2022-08-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1881 Brott mot äldre av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Alla brott får inte den uppmärksamhet de förtjänar. I blev minst fyra äldre personer, födda , utsatta för bedragare. En av dem lurades på ett sexsiffrigt belopp. I blev en äldre person också utsatt för bedragare. Det är särskilt hänsynslöst att ge sig på äldre och lura dem på sina pengar och/eller ägodelar. Akallabon (som egentligen heter något annat), som är och hennes väninnor har blivit uppringda av personer som uppger att de är från deras bank eller från ett kreditbolag. Mitt i Järva har beskrivit detta i ett längre reportage, och många äldre är upprörda över detta när man talar med dem på gatan. Mörkertalet är sannolikt också stort. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att förebygga samt straffa gärningsmän som begår brott mot äldre?
fr · H9111882 · 2022-08-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1882 Hinder för elproduktion från solceller av (L) till Statsrådet (S) I skuggan av de rekordhöga elpriserna ökar intresset för att producera sin egen el. Många villaägare monterar upp solceller på taket för att minska exponeringen mot höga elräkningar och för att bidra till klimatomställningen. Energi måste finnas när och där den behövs. Solenergin är ett av de kraftslag som går att bygga ut i stor skala i närtid. Det gör den till ett verktyg bland flera i klimatarbetet. När solen skiner, och när solenergiproduktionen sammanfaller med behovet, eller när elen kan lagras har den stor potential även om detta inte är hela lösningen för en robust energiproduktion. Solenergin byggs nära brukarna och förändrar delvis utformningen av kraftsystemet. Solenergin spelar en viktig roll nu när de fossila bränslena ska bort som energianvändningen i stora delar av världen behöver öka ordentligt för att människor ska kunna få det bättre. måste alltid fungera, och alla behöver få den el de behöver. För att vi ska klara klimatomställningen behöver hinder som bromsar utvecklingen avlägsnas. Ett tydligt hinder för villaägare som installerat solceller, klara för produktion av el, är att dessa i de flesta fall inte kan börja leverera förrän nätbolagen bytt elmätare. Efter att solcellerna är installerade byter elnätsbolaget ut elmätaren där så krävs. Det behövs en elmätare som klarar av att mäta hur mycket el som går in i huset från elnätet, men också hur mycket el huset levererar ut på nätet. är helägt av svenska staten och är en av aktörerna som enligt villaägare anses ha långa ledtider för byte av elmätare. Fastighetsägare har förlorat möjligheten att bidra till elproduktion nu när solen lyser som mest. Kilowattimmar som inte kommer till användning på grund av att de inte kommer ut på elnätet blir ett slöseri med både miljön och pengar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att skyndsamt avlägsna hinder som hindrar möjligheten för elproduktion från solceller att komma till användning?
fr · H9111883 · 2022-08-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1883 Snabbt ökat stöd till försvar av (SD) till Utrikesminister (S) Europaportalen konstaterar att länder och EU ligger långt efter i stöd till trots att gränsar till EU. stöd med utgör av den totala summan på som sammanlagt 40 länder har bidragit med. EU:s och EU-ländernas totala åtaganden uppgår till . Det är av stor vikt för och säkerhet och i synnerhet för våra närmaste grannar i öst att nuvarande regim inte är framgångsrik i sitt anfallskrig mot ett fredligt . sammanträdde ett antal givarländer för att diskutera bland annat ökat stöd till . Resultatet blev att man ska sammanträda igen – men först . Den långsamma hanteringen måste vara oerhört frustrerande för och folk, som kämpar för sin överlevnad . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern och regeringen för att svenskt och europeiskt stöd med utrustning till ska skyndas på och öka?
fr · H9111884 · 2022-08-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1884 Den oroande situationen i och av (MP) till Utrikesminister (S) har utvecklingen i och varit djupt oroande. har återigen fattat beslut om nya bosättningar, och fattade plötsligt beslut om att terrorklassa sex palestinska civilsamhälles- och människorättsorganisationer. Detta kritiserades skarpt av till exempel Amnesty och Human Rights Watch och har fördömts av många europeiska länder. Jag ställde flera frågor till utrikesministern om detta i och undrade hur regeringen agerade för att markera mot och följa upp bakgrunden till detta. Även regeringen borde ju vara väldigt oroad över det snabbt minskande demokratiska utrymmet. Jag fick då inte tydliga svar. Den senaste tidens våldsupptrappning har medfört betydande civilt lidande och försvårar en redan avlägsen tvåstatslösning. , EU och världssamfundet måste tydligt markera mot de israeliska attacker som drabbat civila palestinier, däribland barn. Vi ska aldrig vänja oss vid återkommande bombningar av . De senaste attackerna har lett till ett trettiotal dödsoffer, varav sex barn. Barn som borde få njuta av sitt sommarlov har i stället begravts. stängde israeliska styrkor kontoren för sju palestinska civilsamhällesorganisationer på den ockuperade . gjorde israeliska väpnade styrkor en razzia mot Ramallahkontoren i , al-Haq, Defense for – (DCIP), Union of Agricultural Work Committees, , Health Work Committees och Union of Palestinian Women's Committees och konfiskerade filer och utrustning. De utfärdade också militära order att stänga dem och svetsade igen deras kontorsdörrar. svarade utrikesministern att tillsammans med andra givare var i färd med att följa upp beslutet för att få mer information om och analysera grunderna till listningarna. skriver att källor säger att CIA inte kunnat hitta några bevis för anklagelser mot dessa människorättsorganisationer. Mot bakgrund av ökade bosättningar, minskat demokratiskt utrymme och ökat våld måste och EU markera mot . I stället planeras det frysta associationsrådet att hållas , trots MR-situationen. Frågan är om verkligen kommer att ge sitt stöd inom EU till att i detta läge fördjupa de ekonomiska relationerna med . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer att agera för att markera mot handlande?
fr · H9111885 · 2022-08-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1885 Testamentsregister av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Arvstvister är ett mycket sorgligt fenomen, som ofta sker mitt i sorgen efter att en närstående har gått bort och som kan innebära en enorm påfrestning för tidigare fridfulla familjer. I värsta fall kan dessa pågå . Att under den mycket svåra och känslosamma stund som uppstår när en kär person avlider dras in i en arvstvist och behöva hantera nya konflikter kan dock vara helt onödigt. Enligt lag ska bouppteckningar och äktenskapsförord registreras hos , just för att det är viktiga juridiska avtal. Det gäller dock inte testamenten, vilket innebär att den som författat ett testamente inte får samma garantier för att det som skrivs blir kvar. Oavsett om det förvaras i hemmet eller i ett bankfack kan testamentet avsiktligt eller oavsiktligt försvinna. För att vara säker på att så inte sker finns möjligheten att mot betalning hyra en plats för det hos vissa advokatfirmor och begravningsentreprenörer. Mot bakgrund av att det rör sig om privata företag kan dock vad som helst hända. Förvaltaren går i konkurs, drabbas av uppköp eller något annat och risken, inte minst om testamentet skrivits för väldigt länge sedan, är att testamentet även i dessa fall försvinner. Mot bakgrund av att har öppnat för att hantera testamenten och det återkommande riktats tillkännagivanden till regeringen (bland annat genom bifall till min motion 2020/21:67), kan man fråga sig varför vi fortfarande inte sett någon proposition från regeringen. Frågan är inte särskilt svår, och den lösning som föreslås skulle underlätta avsevärt för de som mist en närstående. Eftersom under föregående höst fått uppdraget att se över förutsättningarna för att inrätta ett register blir frågan än mer aktuell. Uppdraget redovisades och där var det tydligt att såg möjligheten till att införa ett testamentsregister i offentlig regi som myndigheten kunde ansvara för. Regeringen har kort och gott inget kvar att utreda. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför har inte ministern återkommit med en proposition i enlighet med tillkännagivanden om testamentsregister, och när kan vi förvänta oss att så sker?
fr · H9111886 · 2022-08-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1886 Nedgång i bostadsbyggandet av (SD) till Statsrådet (S) Statistiken visar i det besvärliga ekonomiska läget att skenande byggkostnader och kraftigt fall i byggstarter ger färre nya bostäder. Det krävs åtgärder för att förenkla och gynna byggandet, även för privatpersoner och mindre byggherrar. Bostadsbehovet är stort, och efterfrågan på småhus måste tas på allvar trots den rådande ekonomiska situationen. Att ensidigt driva en bostadspolitik för enbart hyresrätter och stora huskomplex, som regeringen i hög grad står för, är inte rimligt. Analysföretaget månatliga byggstartsindikator för juli pekar på fallande byggstarter. var nedgången jämfört med samma månad 2021. Bostadsbyggandet står för hela nedgången. Det behövs långsiktighet när bostadsbyggandet minskar för att hålla igång byggandet, eftersom behovet av bostäder är stort. Regelförenklingar och nya incitament för att öka byggandet krävs, så att det blir enklare att bygga, konkurrensen ökas och priserna kan påverkas. Investeringsstödet hjälper inte och fungerar enligt byggbranschen dåligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet nu att föreslå för att förenkla byggandet, mot bakgrund av de omfattande prisökningarna och nedgången i byggstarter?