ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111083 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1083 Fredat fribelopp för personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) För en person med funktionsvariation kan en daglig sysselsättning tillföra oerhörd stimulans och bidra till den personliga utvecklingen. Det är också en vinn-vinnsituation eftersom det blir ett tillskott på arbetsmarknaden med personer som vill bidra på olika sätt. Alla kanske inte vill ha sysselsättning i en traditionell daglig verksamhet utan utgå från en annan modell där man ändå har möjlighet att vara en del av en arbetsplats med hjälp av personlig assistent. Här sker det dock en viss typ av diskriminering eftersom om man har daglig verksamhet enligt LSS har man även möjlighet till HAB-ersättning. Detta är en betydelsefull inkomst för en person som lever på mycket små medel. Om man skulle välja en annan sysselsättningsmodell som är inriktad för personer med de mest omfattande funktionsvariationerna men som inte är en traditionell LSS-verksamhet, utgår inte en ekonomisk ersättning. Det är också så att tryggheten ligger i att ha bidrag för bostad och sjukersättning. Därför tackar man nej till ekonomisk kompensation om man skulle bli erbjuden det, eftersom bidraget minskar med samma volym. Förtydligande: de enstaka tillfällen som personer med funktionsvariation kan få ekonomisk uppskattning för insatser är alltså genom extrajobb i form av pappersarbete eller dylikt. Med dagens system blir de helt enkelt fast i en negativ spiral med minsta möjliga ersättning. I grund och botten kommer aldrig personer med omfattande funktionsvariationer att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande med dagens strukturer, inte ens genom daglig verksamhet. Trots att de har så mycket att ge med fantastiska egenskaper och kunskaper som skulle vara till gagn för alla i vårt samhälle. Det förebygger fördomar och bidrar till ett mer jämlikt samhälle. Framför allt ger det ett mervärde för personen i fråga att bli inkluderad i samhället på ett sätt som alla andra blir. För att utveckla valfriheten och utbudet av sysselsättning för personer med funktionsvariation borde det öppnas upp för ett fribelopp i inkomst som inte ska påverka bidrag från , förslagsvis med ett maxtak som kommunen då kan betala ut oavsett vilken verksamhet man väljer att delta i som sysselsättning. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att fribelopp i inkomst inte påverkar bidrag för personer med funktionsnedsättning?
fr · H9111084 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1084 Likvärdigt brandskydd på alla särskilda boenden av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) När det kommer till de mest sjuka och äldre och bostadsbränder är det extra viktigt att se över brandskyddet eftersom de är en mer utsatt grupp. I synnerhet när många av dem har begränsad rörlighet. Att installera släckningssystem på äldreboenden är obligatoriskt i våra nordiska grannländer och , och även i länder som och . trädde ändrade byggregler i kraft. Där ingår krav på sprinkler på sjukhus och på särskilda boenden. Reglerna gäller dock endast vid nybyggnad och vid ändring eller ombyggnad – det finns inga krav på att installera sprinkler i redan befintliga boenden. Individanpassat brandskydd och automatiska släckanläggningar på behovsprövade boenden räddar inte bara liv och förebygger olyckor, vilket är det absolut viktigaste, utan det är också samhällsekonomiskt viktigt. MSB konstaterar i Kostnadsnyttoanalyser – Sprinkler i särskilda boenden för äldre: ska vara ett land där alla som har ett behov av ett särskilt boende eller särskilt stöd i sitt hem har rätt till ett likvärdigt, effektivt och gott brandskydd. Därför borde regeringen vidta åtgärder som ger MSB bemyndigande att meddela föreskrifter om brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden – bemyndigande som avses omfatta boende i byggnader som används för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att säker och likvärdig lägstanivå uppnås på alla behovsprövade särskilda boenden?
fr · H9111085 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1085 EU, skogsbruk och artskydd av (SD) till Statsrådet (S) Flera utslag från , bland annat från (ECLI:EU:C:2021:166 avseende de förenade målen C‑473/19 och C‑474/19), har visat att inte godtar tillämpning av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv. Liknande domar har också avkunnats gällande andra länders skogsbruk. Beträffande skogsskötsel rör det sig bland annat om huruvida trädfällning ska ses som avsiktligt störande eller förstörande av viloplatser, livsbetingelser och fortplantning, huruvida trädfällning får påverka individer av arter så länge som bevarandestatusen för arten inte förändras samt huruvida EU-direktiven enbart handlar om arter listade i direktivens bilagor eller även andra arter. Om direktiven och beslut ska tolkas strängt är det svårt att se hur skogsbruk ska kunna bedrivas över huvud taget. Detta torde då också gälla en lång rad andra verksamheter, där byggen av vindkraftverk eller vårskörd av jordbruksgrödor kan anföras som exempel. har vidare under gjort mycket stora ansträngningar för att öka inslaget av äldre träd och lövträd i ungskogarna genom att spara fler levande och döda träd vid slutavverkning och genom att gynna andra träd än huvudträdslagen vid röjningar och gallringar. Mosaiken av skogsområden i olika huvudsakliga åldrar men med lämnade träd i högre ålder säkrar en successivt ökande diversitet i våra skogar. En större omläggning av skogsbruksmetoderna i skulle sannolikt äventyra dessa förbättringar. Problematiken är likartad för de flesta av EU:s skogsländer, eftersom trakthyggesbruk är den helt dominerande skogsbruksmetoden inom unionen. Beträffande länder på exempelvis med skuggfördragande trädslag och som bedriver blädningsskogsbruk, vilket bygger på att kontinuerligt avlägsna de äldsta och största (bo)träden, kan problemen med att följa direktiven till och med vara ännu större. är den världsdel där skogsarealen ökat mest och den världsdel där ordnat skogsbruk skapats och vidareutvecklats, vad gäller såväl produktion som miljöhänsyn. hotas medlemsländernas skogsbruk dels av domar kring dessa två äldre direktiv, men därtill även av en rad initiativ från . Därmed hotas också skogsbrukets förmåga att leverera positiva nyttor beträffande kolbalans och förnybara produkter. För del hotas också en av våra allra viktigaste landsbygds- och exportnäringar. Så här kan det inte fortsätta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att i samverkan med andra skogsrika medlemsländer få till omskrivningar av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv, inklusive bilagda artförteckningar?
fr · H9111086 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1086 Tillämpning av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv av (SD) till Statsrådet (S) utfärdar nya regler för avverkning, vilket innebär att hänsyn ska tas till samtliga fågelarter och att deras vila och fortplantning inte får störas. Skogsägarna kommer att avkrävas mycket mer information på detaljnivå om de områden de planerar att avverka. stöder sig på ett antal domslut, bland annat efter ett avgörande från . Detta kommer att att avsevärt försvåra arbetet för skogsägarna och försena många planerade åtgärder i skogsbruket. Dessutom är risken stor att många avverkningar kommer att begränsas kraftigt eller inte tillåtas alls, trots att där inte finns hotade arter som skulle påverkas negativt. I de övervägande delarna av mycket stora barrskogsområden är dessa regelförändringar inte motiverade av någon praktisk nytta. De torde därmed strida därmed mot proportionalitetsprincipen i förvaltningslagen. Situationen förvärras av att artskyddsförordningen i behandlar såväl EU:s art- och habitatdirektiv som dess fågeldirektiv, en sammanblandning som medför risk för överimplementering. bör därför dela upp artskyddsförordningen i två förordningar, som noggrannare följer EU-direktivens formuleringar. Detta skulle minska risken för överimplementering. Det är nu viktigt att skyndsamt vidta åtgärder för att svenska skogsägare inte ska drabbas av onödig byråkrati och påläggas ett ansvar som rimligen bör åligga staten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att svenska skogsbrukare inte ska drabbas av ineffektiv byråkrati och rättsosäkerhet med ekonomiska förluster till följd av hur tillämpar EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv genom artskyddsförordningen?
fr · H9111087 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1087 Påverkansoperation mot av (SD) till Utrikesminister (S) Just nu utsätts som bekant för en omfattande och uppenbart koordinerad desinformationskampanj. I denna kampanj, som främst drivs av djupt radikala och våldsbejakande islamister, påstår man att svensk socialtjänst kidnappar barn från muslimska föräldrar. I stora delar av den muslimska världen flödar krav på bojkott mot , i vissa fall till och med uppmaningar om våldsdåd. Intensiteten i just den här påverkansoperationen må vara ny, men dessa konspirationsteorier har varit i omlopp med hjälp av krafter från bland annat skattefinansierade organisationer i som exempelvis studieförbundet eller vissa politiker – bland dessa kan nämnas tidigare högt uppsatta politiker från såväl som Socialdemokraterna. Undertecknad men även många andra har länge kritiserat det faktum att man från svensk sida så ofta låtit dessa radikala krafter föras i . Vidare har vi kritiserat det faktum att man tillåtit att svenska skattemedel bekostar elevers radikaliseringsprocess i utländska koranskolor. Det har varit fullkomligt obegripligt att regeringen accepterat att utländska diktaturer som exempelvis , och har kunnat såväl finansiera som direkt eller indirekt styra moskéer och anställa egna imamer i . I ett tv-klipp från nyhetskanalen , som ägs av den turkiska staten, sprids ovan nämnda konspiration om den svenska . En flyktingfamilj i ses i ett klipp vittna om hur de utan anledning blivit fråntagna sina barn av den svenska . Underförstått för att med tvång göra dem ”kristna”. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Har ministern lyft problemet med den pågående påverkansoperationen riktad mot i det internationella samfundet eller särskilt med exempelvis företrädare från eller andra berörda länder?
fr · H9111088 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1088 Värnande av svensk säkerhet och nordisk enhet av (M) till Utrikesminister (S) presenterade den danska regeringen en ny utrikes- och säkerhetspolitisk strategi. Strategin innebär en tämligen stor omläggning av den danska utrikespolitiken där framför allt två saker betonas: EU:s ökade geopolitiska betydelse i en osäker omvärld och betydelse för dansk säkerhet och suveränitet. Den danska regeringen ansluter sig nu till synen att EU på olika sätt måste trygga sin försörjningstrygghet för kritiska råvaror. Man betonar också vikten av att EU ”pressas upp i global viktklass” för att EU ska vara den som sätter globala standarder och främjar sina värderingar i och globalt. Den danska regeringen slår fast att EU måste minska sitt beroende av andra inom samhällskritiska sektorer och teknologier. Man konstaterar dessutom att EU måste göra mer för att trygga sin egen säkerhet. Inte minst i ljuset av det danska undantaget från den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken måste detta ses som en tydlig markering. För det andra betonar strategin betydelsen av ett ökat försvarspolitiskt samarbete med . öppnade statsminister för att amerikanska soldater kan stationeras på dansk mark inom ramen för ett nytt bilateralt dansk-amerikanskt försvarssamarbete. Svensk utrikes- och säkerhetspolitisk måste formas i ljuset av våra intressen och de säkerhetspolitiska prioriteringarna i våra nordiska grannländer. I sin utrikesdeklaration slog utrikesministern fast ”utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning i EU och samarbete på bred front: i och , inom FN och , och med Nato. En stark transatlantisk länk är viktig för och säkerhet.” Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i ljuset av den danska omläggningen av utrikespolitiken, i syfte att värna svensk säkerhet och nordisk enhet?
fr · H9111089 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1089 Evakuering av svenskar i av (SD) till Utrikesminister (S) Läget i blir alltmer kritiskt. har närmast helt omringat landet militärt, och med de minst 130 000 ryska trupper som står redo för ett anfall finns det all anledning att vara orolig för vad som kan ske, kanske . Av den anledningen har en lång rad länder påbörjat evakueringen av sin ambassadpersonal, som man uppmanat sina invånare som befinner sig i landet att åka därifrån. Det rör sig om såväl de närstående och som våra grannländer och . Det svenska () vill dock inte ge besked om en svensk evakuering i . Återigen ser vi att regeringen med sin senfärdighet fortfarande inte har lärt sig ett dugg från sitt kompletta misslyckande i – där man väntade med en evakuering till dess det var . Att i detta läge förvänta sig att ett annat land, såsom , ska ordna med en luftbro där man säkrar flygplatsen (som man gjorde i ) är enbart naivt. Det kommer inte att ske. I ett svar på en skriftlig fråga (2021/22:902) från (SD) menar utrikesminister (S) att den svenska ambassaden i har en beredskapsplanering som bland annat innefattar åtgärder för att möjliggöra en minskad bemanning eller evakuering om det skulle behövas. Någon bantning av den svenska ambassaden har i skrivande stund fortfarande inte skett, vilket antyder att UD inte tycks se ett sådant behov. När till och med vädjar till sina medborgare att av säkerhetsskäl återvända till känns det minst sagt konstigt med den handlingsförlamning vi ser hos UD. Utrikesminister önskas svara på följande fråga: Varför ombeds inte svenskar likt andra länders medborgare att lämna , och vad menar ministern krävs för att ambassaden ska påbörja evakuering?
fr · H9111090 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1090 Medborgarskap till kriminella av (SD) till Statsrådet (S) En syrisk migrant dömdes för våldtäkt på en 13-årig flicka. Detta efter att han jagat in offret på en toalett, där han våldförde sig på henne. Han nöjde sig dock inte efter att själva våldtäkten genomförts utan fortsatte olika former av övergrepp mot henne samt förföljde henne. Lyckligtvis kunde polisen som jagat och identifierat mannen också fånga honom. Bevisen räckte som bekant för en fällande dom, där vederbörande fick ynka fängelse som straff, vilket i praktiken endast handlar om . Det är i sig en skandal att detta fasansfulla brott inte inneburit ett betydligt hårdare straff; faktum är dock att det bara är början. Bara efter våldtäkten kunde nämligen den hänsynslöse förövaren erhålla svenskt medborgarskap. Det finns mot bakgrund av detta flera frågeställningar värda att få svar på, dels hur inte kan ha agerat, men också hur man inom rättsväsendet värderat dessa handlingar. Då förövaren nu också har svenskt medborgarskap finns det ingen möjlighet att utvisa honom vid fortsatt grov brottslighet. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Anser statsrådet att det är acceptabelt att personer som begått grova brott kan erhålla svenskt medborgarskap kort efter brottet, eller kan vi förvänta oss att statsrådet agerar för att ändra rådande förhållningssätt?
fr · H9111091 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1091 Ryska ambassadörens uttalanden av (SD) till Utrikesminister (S) ambassadör i , , har låtit sig intervjuas av tidningen . I intervjun ser vi hur ambassadören uttalar sig på ett sätt som inte kan tolkas som annat än nedsättande om försvar. På ett förminskande sätt tydliggjorde vederbörande att den svenska militära närvaron på är löjlig. Därtill lät ambassadören meddela att inte ska gå med i Nato, då detta inte skulle accepteras av och man därför skulle ”upphöra med de avsikterna”. Inte minst mot bakgrund av sentida uttalanden rörande just detta kan det finnas skäl till att faktiskt gå riksdagsmajoriteten till mötes avseende en Nato-option. Detta skulle tydliggöra den svenska säkerhetspolitiska hållningen genom att tydligt visa att vi bestämmer över vårt säkerhetspolitiska vägval själva. Därtill skulle det bli en tydlig signal om att vi inte accepterar krav om garantier att stater ska förnekas rätten till att ansluta till Nato. Att tydligt markera mot den typ av uttalanden vi sett har flera fördelar. För det första kan vi inte acceptera förnedring, men för det andra måste vi också visa att vår suveränitet och fundamentala rättighet att forma våra beslut ligger fast. Varje form av aggression från rysk sida måste helt enkelt bemötas. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Avser ministern att kalla upp ambassadör mot bakgrund av de uttalanden som skett eller på annat sätt markera mot vederbörande till förmån för vår grundläggande rätt att bestämma över vårt säkerhetspolitiska vägval?
fr · H9111092 · 2022-02-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1092 Det nordiska krissamarbetet av (SD) till Statsrådet (S) samlades de nordiska samarbetsministrarna digitalt i ett möte där bland annat det nordiska samarbetet kring krisberedskap lyftes. Samarbete finns , men pandemin har påvisat att behovet av utveckling är stort. rapport civil krisberedskap ger ett flertal rekommendationer kring hur krisberedskapen kan stärkas. En rapport om försörjningssäkerhet och krisberedskap är beställd från i , vilken beräknas vara klar . samarbetsminister påpekar att huvuduppgiften nu är att stärka det nordiska samarbetet för att inget nordiskt land ska stå ensamt i en kris. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta från svensk sida för att fullfölja överenskommelsen med de andra samarbetsministrarna i ?
fr · H9111093 · 2022-02-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1093 och av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Enligt bygger den allmänna dricksvattenförsörjningen till på ytvatten och vardera på grundvatten och konstgjort grundvatten. Ytvatten är således en mycket viktig källa till detta vårt viktigaste livsmedel. är en av norra största dricksvattenkällor som försörjer cirka 250 000 invånare i 11 kommuner med vatten. Men flera kommuner i närområdet har planer på att ta sitt vatten ur sjön. Ett projekt som pågår, Vätternvatten, bedömer att det kommer att kunna ansluta ytterligare fem kommuner i län som ska hämta sitt dricksvatten från . Det är något som skulle innebära en fördubbling av antalet konsumenter. Men i ett framtida perspektiv menar många att till och med kommer att behöva försörja kommuner i . är således en viktig resurs att värna. Men dessvärre hotas vattenkvaliteten av en gruva som är planerad ifrån sjön och över sjön. I området finns sprickbildningar i berget som leder ned mot dricksvattentäkten, vilka kan riskera att föra med sig olika föroreningar och gifter som urlakas från deponier vid en eventuell gruvbrytning. I vattensammanhang brukar man tala om uppströms- och nedströmsverksamheter. Det är ju därvid fullständigt klart att ingen skulle anlägga en dricksvattentäkt nedströms en gruva, men lika illa är det ju därför att planera för gruvdrift uppströms en redan etablerad dricksvattentäkt så som i fallet . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa framtida status som dricksvattenkälla?
fr · H9111094 · 2022-02-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1094 Odling av matfisk av (M) till Statsrådet (S) Vattenbruket i har stor potential. Förutom att bidra till livsmedelsproduktion och skapa arbetstillfällen kan ett hållbart vattenbruk också bidra till att minska problem med utfiskning i våra hav och sjöar. Emellertid finns ett stort problem för svenskt vattenbruk, och det handlar om tillståndsprocesserna. Miljötillståndens nuvarande längd är en fråga som har lyfts av näringen, eftersom den upplevs som alltför kort för att möjliggöra relevanta investeringar i befintlig, ny och förbättrad teknik. Vid kontakter med branschorganisationen framgår att åtminstone fyra ärenden prövades av Mark- och (), sedan vattenbrukare hade sökt nya miljötillstånd, på grund av att deras befintliga tillstånd var på väg att löpa ut. Nya tillstånd som blev föremål för överklagan under processens gång. Matfiskodlarna berättar vidare att de har haft fyra nya avgöranden i MÖD där fiskodlare har erhållit tidsbegränsade tillstånd på 12 respektive . Tillståndsprocessen i det mest utdragna målet av dessa tog , medan ett annat krävde . Med tanke på den långa tid som tillståndsprocessen tar innebär det att de snart är dags för dessa företagare att påbörja ansökan om nya tillstånd för att vara säkra på att hinna få ett nytt. Detta är en absurd situation som ökar belastningen både på myndigheter och företag. Det är också en situation som innebär att många måste läggas på advokat- och konsultkostnader i stället för på konkreta investeringar som kan komma såväl företagen som fiskens hälsa och välfärd samt miljö och klimat till nytta. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att effektivisera tillståndsprocesserna och ge mer långsiktiga villkor för svensk fiskodling?
fr · H9111095 · 2022-02-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1095 Enskild fiskerätt och krav på yrkesfiskelicens av (M) till Statsrådet (S) Organisationen har sammanställt en krångellista som visar på lagar och förordningar som skapar särskilt krångel för småskaliga mathantverkare och fiskare. Med dagens regler förhindras till exempel innehavare av enskild fiskerätt för kust och skärgård att bedriva småskaligt yrkesfiske med tillhörande förädling, såvida de inte har yrkesfiskelicens. Inte ens fiskerättsinnehavare som driver fiskrökeri eller restaurang i skärgården kommer undan kravet på yrkesfiskelicens. Yrkesfiskelicens är något som trots näringsverksamheten inte är självklart att de får. Det beslutet är nämligen upp till Havs- och vattenmyndigheten. Faktum är att det inte ens hjälper att den lokala fiskerikonsulenten vid har tillstyrkt att fiskbeståndet är tillräckligt för en licens. Risken blir att det småskaliga fisket monteras ned med en rasande fart, vilket också sätter krokben för dem som på olika sätt vill förädla sin lokalt fångade fisk i tillhörande näringsverksamhet. Fiske har alltid varit ett av benen som kustfastigheter har stått på, och därför är den rådande situationen ytterst oroväckande. I samtal med representanter för Havs- och vattenmyndigheten framgår att de är medvetna om problemet. Den beskrivna situationen har också fått att reagera. har därför uppmanat regeringen att det ska vidtas regellättnader vid licensgivning i dessa sammanhang. Det är något som även kan underlätta för nyrekrytering och generationsskiften. Dessutom bidrar det till arbetstillfällen, intentionerna i livsmedelsstrategin och levande kustsamhällen. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att innehavare av enskild fiskerätt för kust och skärgård som bedriver tillhörande förädling, efter tillstyrkan från berörd länsstyrelse, alltid ska beviljas fiskelicens?