ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121605 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1605 av (V) Ekocid och Stockholm+50 har frågat mig om jag avser att specifikt framhålla behovet av en ekocidlagstiftning under miljökonferensen . Regeringen delar uppfattningen att det finns behov av bättre internationella juridiska ramverk för att skydda miljön. Av den anledningen driver regeringen aktivt på för en ambitiös klimat- och miljöpolitik inom ramen för de pågående internationella processer där dessa frågor hanteras och där gör skillnad, exempelvis i arbetet med och FN:s konvention om biologisk mångfald samt inom EU. Dessutom har ställt sig bakom en banbrytande resolution i för mänskliga rättigheter varigenom rätten till en hälsosam miljö erkändes som en mänsklig rättighet. En del av regeringens starka engagemang i dessa frågor är initiativet att , tillsammans med , står värd för Stockholm+50 som bland annat syftar till att öka takten i omställningen mot hållbara och gröna samhällen, fler jobb och en miljö i balans för alla, där ingen lämnas utanför. Frågan om bättre möjligheter att sanktionera storskalig miljöförstörelse och att tillskapa ekocid som ett internationellt brott, har fått en ökad uppslutning . Att inrätta brottet ekocid genom ett tillägg i stadgan för (Romstadgan) är ett innovativt förslag och del i en viktig debatt om hur vi ska kunna komma tillrätta med storskalig förstörelse av jordens ekosystem. Att arbeta med att utveckla det folkrättsliga regelverket är ett arbete som kräver att det finns en bred samsyn bland många stater för att nå framgång – annars är risken att man befäster att inrättandet av ett sådant brott inte har internationellt stöd. Romstadgan utgör ett framgångsrikt resultat av en balanserad och svårförhandlad kompromiss som till stora delar bestod i en kodifiering av redan existerande grova och allvarliga brott och det kan därför innebära utmaningar att öppna upp denna stadga. Regeringen följer utvecklingen av frågan noga. Om det finns förutsättningar att inrätta ekocid som ett internationellt brott, avser regeringen att vara en aktiv del i diskussionen för detta.
frs · H9121606 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1606 av (S) Krimtatarernas extra utsatta situation under rysk ockupation har frågat biståndsministern hur hon arbetar för krimtatarernas situation. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen följer noga utvecklingen i , inklusive på den illegalt annekterade . Jag delar riksdagsledamotens bedömning att krimtatarerna, som sedan aggression mot och illegala annektering av inleddes haft en alltmer utsatt situation, fått det ännu svårare efter fullskaliga invasion av . Många krimtatarer, som flytt till andra delar av södra såsom Kherson län, tvingas nu på flykt för och är därmed särskilt utsatta. stöd för suveränitet och territoriella integritet är orubbligt. Vår icke-erkännandepolitik gällande illegala annektering av ligger fast. Just nu pågår den årliga översynen av EU:s sanktionsregim gällande Krimannekteringen, där regeringen driver att regimen bör förlängas. har sedan invasionen återkommande betonat vikten av att inte pressas till eftergifter gentemot som skulle strida mot folkrätten. UD finansierar ett forskningsprojekt genom Global Rights Compliance (GRC) som syftar till att i samverkan med civilsamhället och akademiska institutioner utveckla kvalificerade juridiska bedömningar avseende folkrättssituationen på och i de icke-regeringskontrollerade områdena i Donetsk och Luhansk län. var redan före den ryska aggressionen en av de största bilaterala givarna till , med ett ordinarie reformstöd på nästan en kvarts miljard . En betydande del av stödet går till ukrainska civilsamhället och inkluderar stöd till organisationer som verkar för krimtatarernas rättigheter såsom Center och . stödjer även FN:s OHCHR Human Rights Monitoring Mission som bland annat bevakar och rapporterar om MR-överträdelser på till följd av den ryska illegala annekteringen. Reformstödet ställs nu om för att kunna svara upp mot de mest akuta behoven och stödja civilsamhället att i sin tur kunna ställa om sin verksamhet på kort sikt. har regeringen fattat beslut om en lång rad insatser, där bland annat avsatts för humanitära ändamål. Vi verkar i samarbete med partners för att säkerställa att stödet når de mest utsatta.
frs · H9121607 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1607 av (SD) Operans framtid har frågat mig om när ett besked om Operans framtid kommer. Som kulturminister vill jag skapa goda förutsättningar för Operan att fullfölja sitt nationalscensuppdrag, dvs. att vara den ledande institutionen inom opera och balett, och att vara en angelägenhet för en publik i hela landet. När det gäller akuta renoveringar på Operabyggnaden har regeringen fattat beslut om att medge en investering om till . Där ingår projektering och tak och fasadarbeten på de delar av byggnaden som är i sämst skick. Det är mycket riktigt så att frågan om renovering och ombyggnad av nationalscen för opera och balett har hanterats av flera regeringar under . Anledningen till att man ännu inte har satt ner foten är att frågan om Operabyggnadens framtid är ytterst viktig och komplex med många aspekter att ta hänsyn till. Frågan om Operabyggnadens framtid bereds i . Det är ett komplext ärende där information har tillkommit längs vägen. Det går inte att ge besked om när regeringen kommer att gå till beslut. Utfallet kommer att vara viktigt för opera- och balettkonsten i . Som kulturminister ser jag fram emot ett väl underbyggt beslut.
frs · H9121608 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1608 av (C) Mervärdesskatt på insatskapital i ekonomiska föreningar har frågat mig om jag, mot bakgrund av ställningstagande om moms på insatskapital i ekonomiska föreningar, har för avsikt att genomföra några generella initiativ, t.ex. förslag till lagändringar. En väl utbyggd digital infrastruktur bidrar på ett tydligt sätt till den digitala omställningen i . Hela bör ha tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet. Enligt mervärdesskattelagen ska mervärdesskatt betalas vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person, i den utsträckning den beskattningsbara personen inte är befriad från mervärdesskatt på omsättningen. Beskattningsbara personer har normalt avdragsrätt för ingående mervärdesskatt som avser mervärdesskattepliktiga omsättningar. har i ställningstagande ändrat syn på när insatskapital ska anses utgöra ersättning för en mervärdesskattepliktig omsättning i en ekonomisk förening som bedriver en bredbandsanläggning. Bakgrunden till ställningstagandet och den ändrade bedömningen är utvecklingen av rättspraxis. anser att ekonomiska föreningar som driver anläggningar där de mot ersättning ger sina medlemmar möjlighet att fortlöpande få tillgång till anläggningen genom att ansluta medlemmarnas respektive fastighet bedriver ekonomisk verksamhet. När den ekonomiska föreningen omsätter varor eller tjänster gör de enligt bedömning det i egenskap av beskattningsbar person och ska därmed ta ut mervärdesskatt på omsättningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU. De svenska mervärdesskattereglerna måste vara förenliga med mervärdesskattedirektivet. Utrymmet för att ändra reglerna i mervärdesskattelagen är därför begränsade. Det är och domstolarnas uppgift att tillämpa befintliga regler.
fr · H9111659 · 2022-06-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1659 Frihandelsavtal mellan och av (SD) till Utrikesminister (S) kunde vi på löpande band få glädjande nyheter från . Landet hade lyckats teckna hela en rad nya fredsavtal med länder som , och . I och med detta upprättades diplomatiska förbindelser och vi såg hur med spänningar i många fall var att betrakta som passé. Undertecknad lyfte bland annat detta genom att ställa ett antal skriftliga frågor till utrikesministern. Ett av de länder som då påbörjade ett nytt kapitel i sina diplomatiska relationer var som tidigare nämnt , som tecknade det så kallade . har nämnda land återigen påbörjat ett nytt historiskt kapitel då de tecknat ett frihandelsavtal med , vilket blir första stora handelsavtal med en arabisk stat. Det vi ser är positivt inte bara eftersom frihandelsavtal röjer handelshinder och främjar tillväxten. Det skapar även nya jobb och kan bistå i skapandet av fred, stabilitet och välstånd. I synnerhet kan detta fortsätta bygga starkare diplomatiska relationer, vilket i sin tur bidrar till den fred vi alla hoppas ska råda i regionen. Mot bakgrund av denna historiska och minst sagt stora händelse är det dock en aning förvånande att inget har hörts från utrikesminister eller svenska . Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande: Har ministern lyft nämnda händelse i något sammanhang, och är ministern på något sätt engagerad i att bistå att teckna fler frihandelsavtal med arabstater eller länder som varit fientligt inställda?
fr · H9111660 · 2022-06-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1660 Stölder av båtmotorer av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt flera medieuppgifter sker det omfattande stölder av båtmotorer i . Man uppskattar värdet av de stulna båtmotorerna till . Ofta är dessa omfattande stölder välplanerade, och stöldgodset lämnar snabbt . Trots att problemet varit välkänt saknas det tydliga initiativ och förslag från ministern om hur man kan minska och stoppa detta problem. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra för att försöka minska stölderna av båtmotorer och se till att stöldgodset inte lika lätt som kan lämna landet?
fr · H9111661 · 2022-06-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1661 Sekulära krafter i av (SD) till Utrikesminister (S) De som kanske drabbats absolut hårdast i efter den islamiska revolutionen med efterföljande islamistiska lagar är kvinnor. Plötsligt tvingades dessa bära hijab, och deras människovärde gentemot staten kom i enlighet med landets lagar att plötsligt reduceras. Därtill kom islamiskt månggifte för män, äktenskap med barn och berövande av många tidigare självklara sociala och politiska rättigheter. Trots detta har den iranska kvinnorörelsen fortfarande inte tystnat, och i stället har vi, som utrikesministern väl är medveten om, sett såväl tysta som högljudda protester. Civil olydnad, såsom att offentligt kasta sina slöjor, har blivit allt vanligare, men vi såg det redan under en anti-hijab-demonstration under 1979. Efter är det ett faktum att kvinnorörelsen i har blivit starkare. Vi ser således prov på en imponerande motståndskraft från de iranska kvinnorna, som till råga på detta nu också, proportionellt sett, utbildar sig mer än män, enligt officiell statistik över studenter på universitet i . Iranska lagar förbjuder människor att lämna islam. Trots detta kan vi tack vare organisationen , baserad i , se hur uppemot hälften av iranierna kan ha blivit ateister . Vidare är det lätt för vem som helst att se hur iranier i sociala medier sprider inlägg som förlöjligar eller kritiserar islam samt erbjuder andra alternativ till den islamistiska världsbild som diktaturen önskar sprida. Det råder således ingen tvekan om att det i finns en enorm och obestridlig antiislamistisk rörelse som återkommande vädjar om mer frihet. Mot bakgrund av dessa fakta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Vad gör ministern för att understödja sekulära samt kvinno- och demokrativänliga krafter i mot bakgrund av rådande frihetsrörelser?
fr · H9111662 · 2022-06-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1662 Manipulerad reningsutrustning på lastbilar av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en artikel i tas problemet med manipulerad avgasrening upp, och det kan röra sig om ett omfattande fusk. I artikeln framgår det hur enkelt det är att manipulera avgasreningen, och därmed ökar utsläppen av kväveoxider dramatiskt. De fordon som är aktuella är de som har avgasreningssystem med SCR-teknik, och genom att använda SCR minskar utsläppen av skadliga kväveoxider . SCR betyder ”selektiv katalytisk rening” och är en teknik som renar avgaserna från dieselmotorer. För att tekniken ska fungera krävs att Adblue-vätska sprutas in i avgassystemet. finns tekniken i princip i alla personbilar och tunga fordon med dieselmotorer som godkänts mot de senaste Euro 6-kraven. Genom att reningsutrustningen manipuleras påverkas miljön negativt, och de seriösa åkeriföretagen utsätts för en osund konkurrens. De som väljer att manipulera avgasreningen tillskansar sig ekonomiska fördelar gentemot de åkerier som säkerställer en god funktion hos den avgasrenande utrustningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att stärka kontrollen av det misstänkta fusket med avgasrening på tyngre fordon?
fr · H9111663 · 2022-06-01 00:00:00 — Fråga 2021/22:1663 Sanktioner mot de styrande i av (KD) till Utrikesminister (S) Den kinesiska kommunistregimen har intensifierat sin kamp mot de mänskliga rättigheterna. Försämringarna märks extra tydligt i . Området, som varit relativt sett fredat från förtryck under ”ett land, två system”-principen, är en brutal diktatur. Demokratiaktivister förföljs, grips och torteras. Fredliga demonstranter och journalister grips, och de som försvarar dem grips också. De som styr i är i allra högsta grad medskyldiga till dessa brott. Det gäller inte minst , den lokale säkerhetschefen, som lett attackerna mot dem som strävar efter frihet och mänskliga rättigheter. kommer han att efterträda på posten som chefsminister. Detta varslar om än brutalare förföljelser . Enligt CNN överväger fler lagändringar i stil med dem som redan har gjorts. För att tydligt markera vårt ställningstagande för demokrati och mänskliga rättigheter behöver sanktioner införas mot , men också mot andra inom styrande skikt. Dessa behöver givetvis vara välövervägda och träffsäkra och införas på internationell nivå för att de ska få verkan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att verka för sanktioner mot och andra ledande i styre som är ansvariga för brotten mot mänskliga rättigheter?
fr · H9111664 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1664 UD:s samarbete med av (SD) till Utrikesminister (S) lämnade (SD) in en skriftlig fråga (2021/22:1614) till utrikesministern angående forskningsinstitutet () kopplingar till diktaturen i , mot bakgrund av att UD samarbetar med ISDP. , , kom utrikesministerns återkoppling på frågan, som dock enbart bestod av ett konstaterande det inte finns några planer på att avbryta samarbetet med ISDP. Även om utrikesministerns återkoppling var förvånansvärt tydlig i den bemärkelsen att man inte avsåg att vidta några förändringar mot bakgrund av de kopplingar som framkommit, saknades svar från ministern om hon anser att dessa kopplingar är problematiska. Inte minst mot bakgrund av den omfattande korruption som blottats och som tydligt redogjorts för i fråga borde det vara angeläget att tydliggöra regeringens syn på att de kan ingå i ett mer eller mindre korrumperat samarbete och därtill bistått aktuell organisation med miljonbelopp. När Blankspot, som avslöjat kopplingarna, vänt sig till UD för att få svar på några frågor om samarbetet har UD som svar hävdat att de enbart tagit del av ISDP:s rapporter, vilket är en helt annan bild än vad UD själva uppgett i sitt eget beslutsunderlag. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Anser ministern att ISDP:s kopplingar till diktaturen är problematiska och påverkar UD:s samarbete med organisationen, och avser ministern i så fall verka för att förändra samarbetet?
fr · H9111665 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1665 styrning av projektet av (M) till Infrastrukturminister (S) Västlänken är en pendeltågstunnel som byggs under centrala som en del av Västsvenska paketet med som huvudman. Paketet bygger på ett avtal mellan bland annat staten, och , och förutom Västlänken ingår bland annat Marieholmstunneln och den nya . framkom det i olika mediesammanhang att projektet riskerar att försenas, men berörda avtalsparter har inte fått några formella signaler från om detta, vilket flera partier konstaterat i ett yrkande till . Eftersom är byggande och budgetuppföljande part i byggnationen av Västlänken faller ansvaret på projektets styrning och framdrift på myndigheten. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att säkerställa att styrning av projektet är erforderlig och inte leder till förseningar av byggnationen?
fr · H9111666 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1666 Resultaten av den ökade hållbarhetsredovisningen av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Eftersom det finns krav på hållbarhetsredovisning måste vitsen med redovisningen vara att den verkligen påvisar resultat. anser att konkret nytta ska uppnås med hållbarhet för att det ska vara fråga om hållbarhet; det gäller givetvis även den rapportering det finns krav på. Kravet kom från ett EU-direktiv, men valde att gå längre än EU:s krav. Det innebär att fler företag i omfattas än vad som var ett måste; handlar det om cirka 1 600 företag. Lagstiftningen saknar precisa krav, vilket ger oklarheter i hållbarhetsredovisningarna. Dessutom är det generella trycket högt på företagen, vilket gör att de lägger stora resurser på att leva upp till samhällets klimatförväntningar. Detta framgår i en granskning av ett antal fastighetsbolags hållbarhetsredovisningar som genomfört och som aviseras i deras artikel . Där nämns förekomsten av kreativ bokföring och inkopierad text. Det finns flera problem med detta. Centralt är att det uppstår frågetecken angående huruvida konkret nytta och faktisk klimat- och miljöförbättring sker överlag. Dessutom ställer man sig frågan om den omfattande rapporteringen i sig gagnar någon. Det måste kosta både företagen och kontrollanterna mycket att få fram och granska denna hållbarhetsrapportering. Vi i motsatte oss överimplementering av EU:s krav på hållbarhetsredovisning. går omfattande resurser till att hållbarhetsredovisa utan resultat men med ökad belastning. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att undersöka och redovisa konsekvenserna av den ökade administrationen och kostnaderna som företagen fått genom kraven på hållbarhetsredovisning samt vilken konkret nytta resurserna som läggs på detta ger?
fr · H9111668 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1668 Kriminellt belastade lärare av (SD) till Statsrådet (S) Acta Publica har granskat över 282 000 legitimerade lärare och förskollärare. Kartläggningen visar att 7 000 av dem har dömts för brott varav cirka 200 har domar för vålds- eller sexualbrott. Granskningen visar att det finns flera legitimerade lärare som dömts för allvarlig brottslighet men ändå behållit lärarlegitimationerna. Flera av de legitimerade lärarna kopplas också till islamistisk extremism. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet göra för att lärare som har begått grova brott, eller kopplas till islamistisk extremism, ska bli av med sin lärarlegitimation?
fr · H9111669 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1669 Överlåtelse av kontantkort av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) förväntas en ny lag träda i kraft om registrering av kontantkort. Lagen samlar ett brett stöd över partigränserna. En aspekt som regeringen har missat i ärendet är vad som händer om personer agerar som så kallade målvakter för registrerade kontantkort, ett fenomen som mest är känt när det gäller bilar. Regeringens förslag innebär att en förbetald tjänst ska avslutas om den används av någon annan än den registrerade abonnenten, med vissa undantag. Enligt vår uppfattning finns det skäl att, utöver möjligheten att avsluta tjänsten, kunna döma någon till ansvar som uppsåtligen eller av oaktsamhet på något vis överlåter en sådan tjänst till någon som de befarar eller har skäl att anta bedriver kriminell verksamhet. menar därför att en utredning bör få i uppdrag att se över frågan om straffansvar för en sådan överlåtelse. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ser regeringen samma farhågor som gör, och avser regeringen i sådana fall att se över möjligheten att införa ett straffansvar för den som agerar som målvakt för registrerade kontantkort?
fr · H9111670 · 2022-06-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1670 Återhållsamhet med vaccination av (SD) till Socialminister (S) återkopplade socialminister på undertecknads fråga om varför hon inte vidtar några åtgärder för att samtliga som önskar vaccinera sig ska få göra det när det finns ett överskott på vaccin. Precis som tidigare under pandemin präglades svaret av att statsrådet inte ville ta ansvar. Hon menade att hon varken kunde eller skulle göra medicinska bedömningar. Frågan handlade dock inte om att göra några medicinska bedömningar. Frågan handlade om att tillgängliggöra vaccin som redan finns i överskott till den svenska befolkningen. Det är en sannerligen angelägen fråga då det inte finns något skäl till att vara återhållsam, eftersom vi ser hur vaccinöverskott leder till att stora mängder vaccindoser rent av måste kasseras. Frågan blir extra aktuell då det sannolikt kommer uppdaterade vacciner . Det finns således ingen rimlig förklaring till att göra vaccinationsfrågan mer komplicerad än den är. Vidare är det tämligen märkligt att man som konsument i exempelvis kan vandra in i valfritt apotek för att få sin nästa vaccindos, medan vi i måste följa överbyråkratiserade regler som utan rimlig anledning stipulerats av . Mot bakgrund av det ovanstående önskar jag att socialminister återigen svarar på följande fråga: Vilka är skälen till att inte möjliggöra för samtliga att få sin nästa dos när det finns ett överskott på vaccin och stora mängder vaccin rent av riskerar att kasseras?
fr · H9111671 · 2022-06-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1671 Förlängda byggtider av (SD) till Statsrådet (S) Det tar allt att få kommunalt klartecken för att bygga nya bostäder. menar att vi måste gå i motsatt riktning så att byggnation kan ske där det behövs, tidsåtgången minska, prisökningar på grund av lång handläggningstid undvikas och bostadsbyggande gynnas. Ett antal byggbolag har tillsammans med Evidensgruppen tagit fram en rapport. Den visar att har den genomsnittliga ledtiden för ett nytt byggprojekt ökat från 45 månader , en ökning av den kommunala handläggningstiden med i snitt 12 månader . Rapporten visar också att längre ledtider leder till att färre bostäder byggs, att fler människor hamnar utanför bostadsmarknaden och att bostäder blir onödigt dyra. Det är mycket allvarligt att de tidsödande byggprocesserna nu är ännu sämre, till nackdel för byggbolag och för medborgare som behöver bostäder. Det är svårt att hävda att denna generella försämring endast ska hanteras av kommunerna och att det är deras ansvar. Förbättringar behövs i stället från beslutsfattare för att möjliggöra enklare byggprocesser lokalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet behov av åtgärder från centralt håll som inverkar till förkortande av byggtiderna, och vad avser statsrådet och regeringen i så fall att göra?