ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111598 · 2022-05-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1598 Brist på kroppskameror för poliser i yttre tjänst av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Om alla poliser haft kroppskameror under korankravallerna hade fler skyldiga kunnat gripas och lagföras. Vittnesuppgifter från poliser som var på plats berättar att solen förmörkades och det var svart på himlen på grund av alla stenar som kastades mot poliserna. En polis svimmade då hon träffades av en sten i huvudet. När hon föll applåderade folkmassan och stenarna fortsatte att hagla över henne. De personer som utsatte polisen för detta brutala våld har sannolikt gjort sig skyldiga till mordförsök. Dessa individer måste hittas, gripas, åtalas och dömas för vad de har gjort. Det är dock svårt att i efterhand försöka utreda vem och vilka som har gjort vad, och frågan är hur det ska ske utan tillgång till inspelad film. Poliser som bekämpade våldsverkarna berättar att de skulle ha fått kroppskameror , men att det av någon anledning ännu inte skett. Flera poliser försökte under kravallerna filma med sina telefoner men var tvungna att stoppa ned dem när de gick ut ur sina fordon. Både kroppskameror och övervakningskameror skulle bidra till att fler brott skulle upp, att något färre brott skulle begås på platser där kameror finns placerade och att det skulle hjälpa polisen med deras underrättelsearbete. Kameror som bärs av poliser medför stor nytta, både för den enskilda polisens trygghet genom den repressiva effekt som kamerorna medför och för rättsväsendet som helhet, då kamerorna kan säkra bevis genom det material som spelas in. Kamerorna ökar även incitamenten för polisen att agera korrekt, och ogrundade anmälningar mot polisers agerande kan snabbare utredas. Dessutom kan kamerorna bidra till att minska hot och våld mot polisen samt öka tryggheten för de personer som blir föremål för ett ingripande. Regeringen säger att polisen aldrig har fått så mycket pengar som , vilket stämmer. Men om man sätter det i relation till behovet så har polisen aldrig fått så lite som . Ekonomin inom polisen är så dålig att flertalet poliser i yttre tjänst fortfarande inte har kroppskameror. Övervakningskameror behöver flerdubblas och samtliga poliser i yttre tjänst ska bära kroppskameror. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser regeringen att göra för att se till att samtliga poliser i yttre tjänst, IGV, får tillgång till kroppskameror?
fr · H9111599 · 2022-05-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1599 Ahmadreza Djalali av (SD) till Utrikesminister (S) Vi är många som förfasas över och ser med djup oro på behandlingen av akademikern och läkaren , som har verkat i . rapporterade ett flertal iranska statliga medier att hans dödsdom skulle verkställas i slutet av den iranska månaden ordibehesht 1401, vilket innebär . Djalali har varit godtyckligt fängslad samt fysiskt och psykiskt torterad i fruktade Evinfängelse . Efter att ha dömts till döden för ”korruption på jorden” (efsad-e fel-arz) stod det klart att rättegången var allt annat än rättvis och att domstolen förlitade sig på påstådda erkännanden som erhållits under långvarig isolering samt tortyr. har avslagit minst tre framställningar med begäran om en rättslig prövning av Ahmadreza Djalalis fall, och han har aldrig haft tillgång till någon försvarsadvokat. Därtill har han flera hälsoproblem för vilka han inte har fått adekvat medicinsk behandling eller medicin. Det råder nog en bred enighet i önskan att stoppa den fruktansvärda behandling som Djalali utsätts för samt om vädjan att han ska undkomma dödsstraff. I väntan på att han släpps borde han naturligtvis också erbjudas adekvat medicinsk vård. Uppfattningarna hur detta ska uppnås kan dock skilja sig åt. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Vilka åtgärder har ministern vidtagit i syfte att sätta press på att respektera Ahmadreza Djalalis fundamentala rätt till en human behandling, och kan vi förvänta oss sanktioner eller andra verktyg mot ansvariga för behandlingen av honom?
fr · H9111600 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1600 Riktlinjer för kunskap om stavning och grammatik av (SD) till Statsrådet (S) Gång på gång vittnar lärare och anställda på skolor inom alla nivåer om stora språkliga kunskapsbrister. Vi har sett hur högstadieelever inte klarar av basal grammatik och stavning samt hur de saknar förmågan att använda sig av punkter eller stor bokstav efter punkt. Det finns naturligtvis flera saker som gör att vissa elever är så dåliga på att skriva att deras texter kan betraktats som obegripliga. Det bör dock inte finnas någon acceptans för detta. Ändå ställs inte rätt krav på elever . Vid exempelvis nationella prov i högstadiet har eleverna rätt till stavningskontroll, som naturligtvis finns på de datorer som används. Vidare har meddelat att elever inte ens ska behöva klara av stavning eller att sätta stor bokstav efter punkt. Det finns mycket vi kan tacka den förenklade digitala utvecklingen för, inte minst då det effektiviserar vardagen för oss alla. Att välkomna denna utveckling bör dock inte innebära att man ställer lägre krav på elevers språkliga kunskaper. Undertecknad, som själv haft svårt för ämnet språk och dessutom bara gått halva grundskoletiden i , kan enbart beklaga att man från regeringens håll inte ser vart någonstans detta leder och vilka konsekvenser det kan få för de yngre generationerna. Mot bakgrund av detta önskas statsrådet svara på följande fråga: Avser statsrådet att agera i syfte att säkerställa högre språkliga kunskapskrav för elever mot bakgrund av vad som framförs ovan?
fr · H9111601 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1601 Fler anstaltsplatser i av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Kriminalvårdens kapacitet har varit ansträngd genom en samhällsutveckling där den grova brottsligheten ökar och där samhället ser allvarligare på framför allt grövre och mer hänsynslösa våldsbrott. Kriminalvården har fattat beslut om att utreda förutsättningarna för att bygga tillfälliga byggnader med totalt 400 platser på anstalterna Brinkeberg, , , , Ljustadalen och Storboda. I skrivande stund är flera byggnader på plats, vilket bland annat gäller Hällbyanstalten i , där 52 platser i modulbostäder uppförts inom anstaltens befintliga struktur. Dessa modulbyggnader har en begränsad bygglovstid på 10–. På flera håll planerar kriminalvården att bygga permanenta hus, så kallade typhus. Vid Hällbyanstalten finns goda förutsättningar att göra en permanent utbyggnad av anstaltskapaciteten, vilket utgör en outnyttjad potential. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern och regeringen att vidta någon åtgärd för att bygga ut en mer permanent anstaltskapacitet utöver vad som är planerat för att hantera kapacitetsbristen inom kriminalvården, exempelvis på Hällbyanstalten i ?
fr · H9111602 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1602 Kriminalisering av rymningar av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) har länge velat se en kriminalisering av rymningar från anstalter. I och med att det rent straffrättsligt är riskfritt att försöka rymma kan det i sig utgöra ett incitament för intagna att försöka rymma. Ett rymningsförsök kan sedan leda till att den som rymmer begår handlingar som från början inte var planerade men som i stunden krävs för att fullfölja en rymning. Personer kan tas som gisslan och skadas, fordon kan stjälas och framföras med risk för andra, och inte minst drabbas tidigare brottsoffer, anhöriga och samhället av en oro när exempelvis farliga individer är på rymmen. ställde sig en majoritet i bakom ett förslag om att kriminalisera rymningar från anstalt. Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet genom att hänvisa till att andra konsekvenser kan vara tillräckligt, exempelvis möjligheter att begränsa förutsättningar för permissioner, villkorlig frigivning och vistelser utanför anstalt genom utslussningsåtgärder. har genom sitt tillkännagivande markerat att denna typ av konsekvenser inte utgör en tillräckligt tydlig konsekvens och förordar i stället en kriminalisering av handlingen. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : På vilket sätt kommer regeringen att tillgodose vad har tillkännagett för regeringen när det gäller kriminalisering av rymningar?
fr · H9111603 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1603 Kasserade vaccindoser av (SD) till Socialminister (S) väntas nya och uppdaterade covidvaccin finnas tillgängliga i , vilket naturligtvis är efterlängtat. betyder det att stora delar av de befintliga lager som finns kan behöva kasseras, vilket enligt vaccinsamordnaren kan handla om hundratals miljoner doser i hela EU. Av den gemensamma beställningen på ytterligare 300 miljoner doser efter att omikronvarianten slagit till var cirka 6,5 miljoner öronmärkta för att användas i . Efter att allt fler svenskar kommit att acceptera den död som viruset för med sig, och till och med kommit att se på pandemin som över, har efterfrågan försvunnit. Trots det finns det fortfarande hinder för barn och andra att bli vaccinerade, vilket givetvis är märkligt, givet rådande tillgång till vaccin. borde det inte finnas några begränsningar för svenskar som önskar ta vaccin att få det. Det borde dessutom inte vara särskilt svårt att säkerställa att överblivna doser doneras till andra länder, om det finns en risk att de annars måste kasseras. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Vad finns det för skäl till att ministern inte vidtar åtgärder för att samtliga som önskar vaccinera sig ska få göra det när det finns ett överskott på vaccin, och kan vi förvänta oss åtgärder i syfte att ändra på detta eller lättare möjliggöra donation av vaccin till andra länder?
fr · H9111604 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1604 Kritik mot regeringens hantering av skyddsutrustning av (SD) till Socialminister (S) När coronapandemin bröt ut hade regioner och kommuner inte tillräckligt med personlig skyddsutrustning, vilket blivit en bidragande orsak till en ökad smittspridning och död i . I kombination med valet av den svenska icke-strategin, som till skillnad från andra länder inneburit en acceptans av hög smittspridning, har detta varit förödande. Regeringens omfattande brister i förberedelser och samverkan har lett till hård kritik från , som granskat statens arbete med att säkra tillgången på personlig skyddsutrustning för hälso- och sjukvårdspersonalen under coronapandemin. Man menar helt riktigt att regeringen och ansvariga myndigheter borde ha gjort mer och tidigare verkat för att åtgärda de kända brister som fanns. pekar bland annat på bristen av samordning mellan myndigheterna, och man ifrågasätter tydligt den senfärdighet som präglade arbetet med att köpa in mer skyddsutrustning. Regeringen har tillbakavisat den mycket allvarliga kritik som riktats mot dem och i stället, likt tidigare, skyllt ifrån sig. Socialminister har bland annat sagt att ansvaret för att ha tillräckliga lager av medicinsk utrustning ligger på regioner och kommuner. Mot bakgrund av socialministerns uttalande går det att dra ett antal slutsatser. För det första menar socialministern att kommuner och regioner själva ska konkurrera med exempelvis stora länder när det kommer till upphandling och inköp av skyddsutrustning som det råder brist på i kristider, snarare än att staten tar ett sådant initiativ. Alternativt menar hon att de själva ska ta initiativ till att skapa nya sätt att exempelvis producera egen utrustning, eller påverka olika verksamheter att ställa om sin produktion. Vidare menar hon att det är fullt rimligt att som högst ansvarig i regeringen för hälso- och sjukvården bara se på när tillgången till skyddsutrustning uppenbarligen inte räcker till. vad det kosta vill, i detta fall i sjukdom och död, för principen att ansvaret ligger på regioner och kommuner ska gå först. Det är inget nytt att socialministern saknar självinsikt och därtill visat sig vara oförmögen att ta kritik. För undertecknad är dock reaktionen efter kritik direkt osmaklig, och det passiva ställningstagandet, som uppenbarligen inte var ett misstag från ministern, borde de facto betraktas som ett direkt tjänstefel. Socialminister önskas av den anledningen svara på följande fråga: Är det ministerns uppfattning att hon inte hade något ansvar att verka för att bistå kommuner och regioner med att införskaffa eller producera skyddsutrustning under pandemin, och avser ministern att vidta några åtgärder utifrån den kritik som har riktat mot regeringen?
fr · H9111605 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1605 Ekocid och Stockholm+50 av (V) till Klimat- och miljöminister (S) Eftersom miljö- och klimatministern inte avser att svara på min interpellation om ekocid och Stockholm+50 riktar jag denna fråga till henne och hoppas på ett svar innan konferensen. genomförs den internationella miljökonferensen i . Det sker efter att världens första miljökonferens i FN:s regi genomfördes, just i . Då, 1972, använde statsminister begreppet ekocid – brott mot miljön. Året innan hade vänsterns med flera lämnat in den första riksdagsmotionen om ekocid: Om en konvention mot ekocid (motion 1971:336). Då var krig mot exemplet på storskalig miljöförstöring. har frågan dessvärre inte blivit mindre relevant. Storskalig miljöförstöring pågår runt om i världen, och rättssystemen brottas med effektiva sätt att ställa de ansvariga till svars. Därför är det hög tid att verkar för att vi får ett effektivt internationellt juridiskt ramverk till skydd av miljön. Vi i vill att begreppet ekocid införs som ett brott i Romstadgan så att storskalig miljöförstöring kan få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och att det kan drivas inom den () i . Behoven av bättre juridiska ramverk för att skydda miljön har ökat . Fallen är tyvärr många av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra exploatörer kommer lätt undan. Kvar blir en förstörd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg för att stoppa detta och utkräva ansvar från dem som utarmar miljön, och ett kraftfullt stöd för omställning till en cirkulär ekonomi som respekterar ekosystemens hälsa. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning, som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC börjat ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. Många aktörer har uttryckt intresse eller ställt sig bakom kravet om att kriminalisera ekocid inom ICC: Flera stater, till exempel , , , , och : Hela 26 ledande miljö- och utvecklingsorganisationer i , som dessutom kräver att ekocid kommer upp på Stockholm+50: Ett flertal svenska företag: Med tanke på att genom lyfte behovet av en internationell ekocidlagstiftning vore det mycket bra tajmning att återigen göra det när står som värd för Stockholm+50. Regeringen har även pekat ut gruppen unga som en nyckelgrupp inför Stockholm+50, och deras första krav inför konferensen är att kriminalisera ekocid: Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att specifikt framhålla behovet av en ekocidlagstiftning under miljökonferensen ?
fr · H9111606 · 2022-05-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:1606 Krimtatarernas extra utsatta situation under rysk ockupation av (S) till Statsrådet (S) uppmärksammas i som en minnesdag. Det var detta datum som deporterade krimtatarerna. Genom stora protester och kamp lyckades krimtatarerna få rätt (dock i ett icke-preciserat beslut av Högsta ) att återvända till 1989. Krimtatarernas situation på den av tillfälligt ockuperade har försämrats . Bland annat har unga personer anklagats för uppvigling eller terrorism och fängslats. Andra har försvunnit spårlöst. Sedan orättfärdiga krig mot har krimtatarer blivit extra utsatta. Många minoriteter utsätts för ett extra stort förtryck av de ryska ockupationsstyrkorna. Exempelvis har både Zair Smedliayev och Abdureshyt Dzhepparov som länge engagerat sig i den krimtatariska rörelsen fått utstå trakasserier och har blivit åtalade med fabricerade bevis. Den senares son och har blivit bortförda och ingen seriös utredning har forskat i vad som egentligen hänt med dem. I en nyligen producerad rapport av Mission of The President of Crimea slås det fast att krimtatarer riskerar att: åtalas för aktivism av de ockuperande styrkornas rättsväsen bli utomrättsligt avrättade, inte minst med tanke på antiukrainsk propaganda och allmänt hat gentemot gruppen få extra stora civila förluster vid bli utsatta för hatretorik. Vi har tidigare tagit emot , som blivit fördriven för från , i utrikesutskottet. Dzjemilev varnade 2016 om att krimtatarerna riskerade att fördrivas igen från . Vissa talar om att krimtatarerna är utsatta för ett utdraget folkmord. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra inom sitt område för att arbeta för krimtatarernas situation?
fr · H9111607 · 2022-05-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1607 Operans framtid av (SD) är nationalscen för opera och balett – samt en del av det svenska kulturarvet, vars verksamhet sträcker sig tillbaka . Det är en byggnad som levandegör svenskt kulturarv, och den är i bruk än med en mängd olika scenföreställningar. Tyvärr så är problemen många med Operans byggnad. Det finns brist på repetitionslokaler, fasaden är i dåligt skick och det regnar in från byggnadens slitna tak. Vi har nu genom medierna kunnat läsa om de stora renoveringsbehov som Operan har. Utöver detta så är Operans lokaler invändigt illa rustade för modern scenkonst; scenen är för liten och scenkonstarbetarna arbetar på trånga och svårtillgängliga ytor – vilket inte utgör en ändamålsenlig och trygg arbetsplats för Operans scenarbetare. Operans byggnad ägs av som ligger direkt under regeringen – men trots detta verkar regeringen ointresserad av att bevara Operan som en del av vårt gemensamma kulturarv Frågan om en renovering av Operan har verkligen dragits i långbänk. Ett flertal utredningar har genomförts, där olika sorters renoveringar har föreslagits. Även byggandet av ett helt nytt har varit uppe för diskussion. Idéer och lösningar för Operan råder det inte brist på – men det råder en avsaknad av handlingskraft från kulturminister . har som kulturminister talat sig varm för kulturavet, men så är det tyst från kulturministern gällande ett slutgiltigt besked om Operans framtid. Om kulturministern menar allvar med sitt vurmade för kultur och kulturarv – då är det att lämna ett slutgiltigt beslut om Operans framtid. Är det en renovering av befintligt som ska gälla eller kommer att få ett nytt ? Oavsett vilken linje man landar i måste regeringen sätta ner foten. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : När kommer ministern med ett besked om Operans framtid?
fr · H9111608 · 2022-05-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1608 Mervärdesskatt på insatskapital i ekonomiska föreningar av (C) till Finansminister (S) ändrar nu förutsättningarna för utbyggnad av bredband och andra anläggningar på landsbygden. ställningstagande avser att moms ska betalas på insatskapital i ekonomiska föreningar som driver olika slags anläggningar i de fall insatsen bland annat används för att anskaffa anläggningar. Det är ett ställningstagande som förändrar förutsättningarna för fortsatt bredbandsutbyggnad. Omkring ett tusen bredbandsföreningar har bildats i för att ge boende på främst landsbygden tillgång till snabbt bredband, vilket har varit ett viktigt bidrag för att nå regeringens bredbandsmål. Hushållen har med sina medlemsinsatser i föreningarna tillsammans investerat miljardbelopp i nya bredbandsanläggningar. Genom SJV och PTS har regeringen bidragit med investeringsstöd. Regeringen har vidare i regleringsbrev gett PTS i uppdrag att verka för att bredbandsföreningar ges större möjligheter att söka PTS bredbandsstöd. ställningstagande drar nu undan mattan för många bredbandsföreningars möjlighet att bygga nya nät eller utöka sina befintliga nät. Att inte längre kunna tillämpa medlemsinsatser (det vill säga att kapitalinsatserna i stället skulle anses vara momspliktig omsättning) skulle öka kostnaderna för hushållen radikalt. Byanätsforum och andra aktörer har påpekat för att det nya ställningstagandet saknar grund och är orimligt, men man har inte fått någon respons eller återkoppling. Min fråga till finansminister är därför: Avser ministern att ta några generella initiativ, t.ex. förslag till lagändringar, mot bakgrund av det som har anförts ovan om moms på insatskapital i ekonomiska föreningar?
fr · H9111610 · 2022-05-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1610 dagersättning av (MP) till Statsrådet (S) I spåren av aggression mot har såväl bränslepriser som matpriser höjts dramatiskt. Runt om i världen har detta redan lett till protester och exportstopp, och internationella organ varnar för att vi går mot en mycket svår global svältkatastrof. Det är bland annat länder som redan är mycket utsatta och konfliktdrabbade som drabbas hårt i detta läge, eftersom de brukar importera mycket spannmål från och . Även i har utsatta grupper allt svårare att få ekonomin att gå ihop. Allt fler blir allt fattigare. Det handlar om ensamstående mödrar, människor som får socialbidrag och många ukrainska flyktingar. Inflationen har höjts, men ersättningarna är desamma. I stället för att prioritera stöd till utsatta grupper som drabbas hårt av de höjda priserna har regeringen till exempel föreslagit att alla bilägare ska få extra pengar. Dagersättningen, som ges till asylsökande och ukrainska flyktingar, har inte höjts . Regeringen har dessutom infört en begränsning som innebär att den inte betalas ut om man bosätter sig i vissa stadsdelar. Röda Korset vittnar nu om att många ukrainska flyktingar behöver söka ekonomisk hjälp eller matutdelning hos dem. dagersättning borde ha höjts för länge sedan, och börjar läget bli akut. Inflationen och höjda priser innebär i praktiken att människor får det allt sämre. Fler kommer inte ha tillräckligt med pengar för att ha råd med mat och kläder. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att höja dagersättning?
fr · H9111611 · 2022-05-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:1611 Koldioxidnormer för tyngre fordon av (SD) till Infrastrukturminister (S) har haft överläggningar inför de tänkta förändringarna av koldioxidnormerna för tunga fordon inom EU. I dessa överläggningar kunde utläsas att EU överväger att, i sitt kommande förslag till nya normer, gå samma väg som för persontrafiken, det vill säga nollutsläppsfordon, vilket innebär nollutsläpp av koldioxid i avgasröret, oavsett koldioxidens ursprung. Effekten skulle bli att endast elektricitet och vätgas skulle vara drivmedelsalternativ för den tunga trafiken i . Alla andra förnybara alternativ såsom biogas eller biodiesel skulle inte längre vara gångbara som drivmedel inom någon del av transportsektorn. Det skulle i praktiken innebära ett förbud mot förbränningsmotorn som teknik, oavsett bränsle (inklusive framtidens e-bränslen). Ett sådant förslag skulle påtagligt påverka marknaden för förnybara drivmedel, särskilt biogasen som har tung trafik som en viktig marknad. En signal från EU att biogas i tung trafik inte kommer att vara godkänt inom skulle påverka viljan att byta från fossila bränslen till exempelvis biogas eller biodiesel. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att motverka de konsekvenser som ett stopp för förbränningsmotorteknologi inom tung trafik skulle ge för biodrivmedelsmarknaden?