fr · H911834 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:834 Sekretess på dokument kopplade till död av (KD) till Utrikesminister (S) , 1961, förolyckades generalsekreterare och 15 andra personer i en flygplanskrasch utanför Ndola i den brittiska kolonin . Sju av de omkomna var svenskar. I ljuset av det internationella granskningar av dokument och vittnesmål var pådrivande för beslutet i generalförsamling att återuppta utredningen . Domaren utsågs till så kallad eminent person, särskild utredare. Han har manat alla berörda länder att ställa sitt arkivmaterial till förfogande och släppa på sekretessbelagda uppgifter som kan bringa klarhet i omständigheterna kring den tragiska händelsen där 16 personer miste livet. I detta syfte utsåg förre ambassadören att utforska de svenska arkiven och tillställa sina fynd till domare . Den dokumentation som undersökts av tyder på att teorin om yttre påverkan på plan har fått avsevärt större tyngd. Den framstår nu som mycket mer trolig än den obevisade hypotesen om pilotfel, som var den officiella slutsats fram tills för . framför i sin rapport Tragedin i Ndola att anledningen till förändrade inställning 1961–1962, från att ”kritiskt granska” allt bevismaterial och därav bilda sig en oberoende uppfattning, till att lägga sig i linje med den rhodesiska förklaringsmodellen om pilotfel, förtjänar vidare utredning (, Tragedin i Ndola, (2019), sidan 22). I avslutningen av rapporten erinrar om FN:s ”uppmaning till medlemsstaterna att göra all relevant dokumentation i ärendet tillgänglig och upphäva eventuell sekretess. Det är inte mycket i svenska arkiv som är hemligstämplat i denna fråga. Med tanke som förslutit sedan händelserna i Ndola finns rimliga motiv för att behålla sekretess för material relevant för frågan” (, Tragedin i Ndola, (2019), sidan 38). Det borde därför vara självklart att , efter haveriet, alla handlingar som kan tänkas ha kopplingar till händelserna utan inskränkning görs tillgängliga, såväl för akademisk forskning som för enskilda initiativ från civilsamhället. Ändå inträffar det fortfarande att arkivmaterial som begärs ut beläggs med sekretess eller lämnas ut med vissa uppgifter maskade. Det gäller även en del material som tidigare arkivforskare fått tillgång till utan sekretess eller maskning. Detta förhindrar möjligheten att skapa en fullständig bild av händelserna. I ett uttalande skriver domare att han ”välkomnar de pågående ansträngningarna och bidragen från civilsamhället och enskilda forskare runt om i världen. har mycket ny information genererats genom deras ansträngningar och bidragit till Utredningen. Sådana kompletterande initiativ som gjorts i gott uppsåt av medlemmar av det civila samhället har fört vår kunskap framåt i det gemensamma sökandet efter sanningen och är viktiga i sökandet efter full ansvarighet avseende de tragiska händelserna” (uttalande i samband med seminarium i riksdag om utredningarna av död). Svenska folket har rätt att få en förklaring till varför tidigare regeringar agerat som man gjort. Vårt land är ett föredöme internationellt, genom vår öppenhet och vår offentlighetsprincip. var tidig i att agera för att underlätta domare direkta arbete genom sammanställning av svenskt arkivmaterial. Men det saknas fortfarande avgörande kunskap kring händelserna, inte minst det som berör agerande. Små detaljer, som vad som döljer sig bakom ett maskat datum eller en signatur, kan utgöra viktiga pusselbitar. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Är regeringen beredd att i enlighet med uppmaning instruera arkivhållande myndigheter att utan sekretessbeläggning eller maskning tillhandahålla material som kan ha kopplingar till händelserna kring död och utredningarna av denna?