ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912814 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:814 av (SD) Avskrivningskultur hos poliser i har frågat mig hur jag kommer att verka för att polisen ska ha tillräckligt med resurser för att inte anmälningar ska avskrivas på felaktiga grunder. Att öka den brottsutredande kapaciteten inom är ett av flera viktiga syften bakom den pågående, omfattande utbyggnaden av myndigheten. Satsningen innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 . har myndighetens anslag ökat med nästan , en ökning . Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan jämfört med , vilket motsvarar en ökning . I syfte att följa upp effekterna av satsningen har regeringen gett ett utvärderingsuppdrag. ska kartlägga hur de ekonomiska tillskotten har fördelats och använts i samt analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Redovisningar ska lämnas 2023, 2024 och 2026. beslutade om en övergripande strategi för hur utredningsverksamheten ska bedrivas för att vara rättssäker, effektiv och enhetlig. I strategin fastslås bl.a. att de brott som anmäls ska bedömas kvalificerat och korrekt. Utredningsresurserna ska fokuseras på brott som har förutsättningar att lagföras och som är av betydelse för påföljden. Vikten av aktiv ledning och styrning samt adekvat resurssättning i verksamheten är andra områden som behandlas. Regeringen har i regleringsbrev ålagt myndigheten att närmare redovisa vilket arbete som bedrivs för att öka effektiviteten och förstärka förmågan i brottsutredningsverksamheten i syfte att öka uppklaringen av brott. Läget i brottsutredningsverksamheten är också en fråga som departementet löpande följer upp i sin dialog med . Det är viktigt att arbetet med utredning och lagföring bedrivs på ett sätt som upprätthåller förtroendet för verksamheten. Regeringen har tagit initiativ till en försöksverksamhet med snabbare lagföring som pågår i stora delar av landet. Snabbare lagföring innebär att fler enkla brottsutredningar görs klara av polis på plats direkt vid ingripandet. Det medför att utredningsverksamheten blir avlastad från många typer av mängdbrott och kan lägga resurserna på grövre brott. Det kan också nämnas att regeringen beslutat att ge en befintlig utredning, , i uppdrag att bl.a. se över regelverket för förundersökningsbegränsning och direktavskrivning. har ett unikt tillfälle, i och med dess anslagsutveckling och de tusentals nya poliser som ska tillkomma, att vidare effektivisera utredningsprocesserna och förstärka brottsutredningsverksamheten i syfte att öka antalet uppklarade brott.
frs · H912815 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:815 av (SD) Bostadsfrågan vid ökad anvisning har frågat mig om jag anser att anvisning fortsatt är ett bra verktyg som fungerar bostadspolitiskt, och om inte, vilka initiativ jag har för avsikt att ta inom mitt ansvarsområde. Regeringen bedömer att en avveckling av EBO skulle bidra till att minska problemen med segregation och till att öka den enskildes förutsättningar för integration. En avveckling av EBO innebär att fler kommer att kunna omfattas av ett planerat mottagande efter uppehållstillstånd, enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Lagen syftar bland annat till en jämnare fördelning av ansvaret mellan kommuner. Vid fördelningen av anvisningar enligt bosättningslagen beaktas bland annat kommunernas arbetsmarknadsförutsättningar och tidigare mottagande. Enligt granskning (2021:29) har bosättningslagen haft en positiv påverkan på arbetsmarknadsetableringen för nyanlända som omfattas av anvisning. Bosättningslagen är alltså inte i första hand avsedd som ett bostadspolitiskt verktyg. Det som däremot har varit ett bostadspolitiskt verktyg är det investeringsstöd till hyresbostäder och bostäder för studerande som har avskaffats på , initiativ, och som fram har beviljats för närmare 52 400 bostäder. Mer än hälften av bostäderna är redan färdigställda. Det stora intresset för investeringsstödet tyder på att byggherrarna bedömer att det fortsatt finns ett behov av – och möjligheter att långsiktigt hyra ut – hyresbostäder med en relativt sett lägre hyra. Att detta fungerande stöd nu avskaffas beräknas få konsekvenser i form av färre nya hyresbostäder och bostäder för studerande i landet framöver. redovisar utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning sina förslag. Utredningen ser över ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt ett antal bostadspolitiska verktyg och förväntas lämna flera konkreta förslag. Regeringen ser fram emot att ta del av dessa förslag.
frs · H912816 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:816 av (SD) Verkställighet av säkerhetshot har frågat mig varför regeringen inte redogjort för antalet verkställigheter i den årliga skrivelsen med redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. I samband med införandet av lagen om särskild utlänningskontroll angavs i propositionen att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till . Den senaste redogörelsen för tiden till och med lämnades i regeringens skrivelse 2021/22:73. I redovisningen ingår nya utvisningsärenden enligt lagen, ärenden där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvisningsbeslut och omprövning av andra beslut som regeringen fattat med stöd av lagen, t.ex. beslut i fråga om begränsning av anmälningsplikt. Enligt lagen om särskild utlänningskontroll är det Säkerhetspolisen som ska svara för verkställigheten av ett beslut om utvisning som regeringen fattat med stöd av lagen. Antalet verkställigheter ingår därför inte i redovisningen över regeringens tillämpning av lagen. Utvisningsbeslut ska alltid verkställas när så är möjligt. Regeringen arbetar därför vidare med frågan om att undanröja de verkställighetshinder som finns i de aktuella utvisningsärendena, och möjliggöra för Säkerhetspolisen att verkställa besluten. har de utvisade personerna inte möjlighet att arbeta i och eftersom de har anmälningsplikt är deras rörelsefrihet dessutom kraftigt begränsad.
frs · H912817 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2021/22:801, 2021/22:803, 2021/22:808, 2021/22:812 och 2021/22:817 av (SD) Tillfällig vapenförvaring, Formuleringen synnerliga skäl i vapenlagstiftningen, Auktorisation av skyttesammanslutningar, Besiktning av skjutbanor och EU:s vapendirektiv har ställt ett antal frågor till mig om vapenregleringen. EU:s vapendirektiv är viktigt för att upprätthålla en hög skyddsnivå för vapenregleringen generellt i EU. Det tillkom bland annat för att motverka terrorism och annan grov brottslighet. En försvagning av det regelverket skulle innebära en sämre kontroll över skjutvapnen inom EU och risker för säkerheten både i och på europeisk nivå. Det är inte aktuellt att verka för ett upphävande av vapendirektivet. När det gäller implementeringen av ändringsdirektiv till vapendirektivet har regeringen tidigare lämnat förslag till som innebär ett genomförande på miniminivå. Vapenregleringen ska inte vara onödigt betungande för legala vapeninnehavare som jägare och sportskyttar. har flera förslag lagts fram för att underlätta för denna kategori av vapeninnehavare. Regeringen har bl.a. beslutat en proposition med förslag om enklare regler för ljuddämpare. Förslaget innebär att ljuddämpare ska regleras på i princip samma sätt som ammunition. Dessutom har promemorian Fler vapendelar i jaktvapengarderoben remitterats. Förslaget innebär att den så kallade vapengarderoben för jakt utökas till att även omfatta ett antal extra pipor och slutstycken. Tillkännagivandena som rör vapenlagstiftningen, som t.ex. om tillsyn och tillståndsprövning för skjutbanor, bereds i och regeringen kommer att återkomma när beredningen är färdig. Frågan om begreppet synnerliga skäl bör utmönstras i den svenska vapenlagstiftningen har utretts i promemorian Tillståndsprövning av vapendelar m.m. (Ds 2018:30). I promemorian föreslås att det generella kravet på synnerliga skäl ska kvarstå men att innebörden av kravet förtydligas i vapenförordningen. Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i . Regeringen arbetar aktivt med ett flertal frågor inom vapenområdet och kommer att göra det även fortsättningsvis. pågår inte något särskilt arbete med att se över regleringen gällande tillfällig vapenförvaring eller auktorisation av skyttesammanslutningar.
frs · H912818 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:818 av (SD) Restriktionernas träffsäkerhet och proportionalitet i förhållande till syftet att stoppa smittspridningen har frågat mig vilka vetenskapliga belägg som ligger till grund för regeringens beslut om att införa restriktioner som inskränker friheten för alla medborgare och utestänger icke vaccinerade från samhällslivet i en sådan Antalet bekräftat smittade av covid-19 i har ökat kraftigt . är hälso- och sjukvården fortsatt hårt belastad. Den stora majoriteten av de som vårdas på IVA är fortsatt ovaccinerade eller ej fullvaccinerade. En övergripande princip för de åtgärder som regeringen och genomför för att minska smittspridningen av sjukdomen covid-19 är att de inte är mer långtgående än vad som är nödvändigt för att skydda liv och ha minsta möjliga påverkan på folkhälsan och samhället dvs. de ska vara proportionerliga sett till sitt syfte. När det gäller att möjligheten till vaccinationsbevis beslutades av en övergångsregering kan det konstateras att den dåvarande övergångsregeringen förde en dialog med partier i om den aktuella åtgärden och att det bedömdes finnas ett brett stöd i för att regeringen fattade beslut om den. Regeringen och gör löpande bedömningar om när eventuella smittskyddsåtgärder bör införas respektive avvecklas. Bedömningen av behovet av åtgärder är komplex och kräver att man följer en rad indikatorer som samspelar med och påverkar varandra. Exempel på sådana indikatorer är parametrarna som avser vårdbelastning, vaccinationstäckningsgraden totalt, allvarlighetsgraden i genombrottsinfektioner och nya virusvarianter av särskild betydelse.
frs · H912819 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:819 av (L) European Spallation Source (ESS) har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder med anledning av situationen kring ESS. ESS är en högteknologisk forskningsanläggning som byggs gemensamt av tretton medlemsländer. ESS kommer att möjliggöra banbrytande forskning inom flera områden och svenska forskare och företag kommer kunna dra stor nytta av anläggningen när den står klar. och har som värdländer centrala roller för att ge ESS goda förutsättningar att fungera ändamålsenligt på svensk och dansk mark. Ett flertal åtgärder har redan tagits av värdländerna för att stödja etableringen av ESS, t.ex. har ESS blivit befriad från energiskatt och moms. Det är nu viktigt att säkerställa att konstruktionen och driftsättningen av ESS kan ske så skyndsamt som möjligt, trots de förseningar som uppkommit på grund av pandemin. Regeringen har därför i regleringsbrevet givit expertmyndigheten ett utökat uppdrag att stärka arbetet med ESS. Därutöver ska inkomma med en konsekvensanalys avseende finansiering av andel i ESS inklusive konsekvenser av att färdigställandet försenats. Ett komplext och internationellt samarbete av det här slaget påverkas märkbart av den pågående pandemin. Regeringen och följer utvecklingen noga, och jag ser fram emot att ta del av de konsekvensanalyser som kommer att presenteras .
frs · H912820 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:782, 783, 784, 805, 820 och 821 av (M), (L), (SD) och (SD) tillgång till dokument hos , Krishanteringskansliets minnesanteckningar, Utlämning av handlingar, Transparens i regeringens pandemihantering, fortsatta behov av all relevant information och behov av all relevant information. , , och har frågat mig om jag har för avsikt att vidta generella åtgärder för att säkerställa att fullt ut samarbetar med , hur jag avser säkerställa att granskningskommissioner i vars direktiv ingår att utvärdera regeringens åtgärder får del av det underlag som de behöver för att fullgöra sitt arbete samt hur jag avser säkerställa att lämnar ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen. Det är regeringen som har tillsatt för att utvärdera regeringens, myndigheternas, regionernas och kommunernas förmåga att hantera pandemin. Detta för att göra en grundlig analys av händelserna som också kan ligga till grund för beredskapen inför framtida kriser. Det finns ingen anledning att inte redogöra för allt i regeringens agerande och kommissionen ska få tillgång till alla uppgifter som förfogar över och som kommissionen kan behöva. har enligt förordningen (2021:400) om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter till rätt att få del av uppgifter som kommissionen behöver för att fullgöra sitt utredningsuppdrag. Detta innebär att sammantaget redan har fått ta del av ett mycket stort antal uppgifter som finns tillgängliga i verksamhet, både allmänna handlingar som är offentliga och uppgifter som förekommer i handlingar som inte är allmänna eller som omfattas av sekretess. Jag står till förfogande för att beskriva hanteringen av de frågor och processer som jag ansvarar för och talar gärna med dem fler gånger. Mina statssekreterare har också tagit initiativ till att träffa kommissionen för att närmare kunna redovisa hur t.ex. processerna i departementet och kontakterna med berörda myndigheter har sett ut. träffade även tjänstemän från för att reda ut vilka uppgifter bedömer att de saknade.
frs · H912821 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:782, 783, 784, 805, 820 och 821 av (M), (L), (SD) och (SD) tillgång till dokument hos , Krishanteringskansliets minnesanteckningar, Utlämning av handlingar, Transparens i regeringens pandemihantering, fortsatta behov av all relevant information och behov av all relevant information. , , och har frågat mig om jag har för avsikt att vidta generella åtgärder för att säkerställa att fullt ut samarbetar med , hur jag avser säkerställa att granskningskommissioner i vars direktiv ingår att utvärdera regeringens åtgärder får del av det underlag som de behöver för att fullgöra sitt arbete samt hur jag avser säkerställa att lämnar ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen. Det är regeringen som har tillsatt för att utvärdera regeringens, myndigheternas, regionernas och kommunernas förmåga att hantera pandemin. Detta för att göra en grundlig analys av händelserna som också kan ligga till grund för beredskapen inför framtida kriser. Det finns ingen anledning att inte redogöra för allt i regeringens agerande och kommissionen ska få tillgång till alla uppgifter som förfogar över och som kommissionen kan behöva. har enligt förordningen (2021:400) om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter till rätt att få del av uppgifter som kommissionen behöver för att fullgöra sitt utredningsuppdrag. Detta innebär att sammantaget redan har fått ta del av ett mycket stort antal uppgifter som finns tillgängliga i verksamhet, både allmänna handlingar som är offentliga och uppgifter som förekommer i handlingar som inte är allmänna eller som omfattas av sekretess. Jag står till förfogande för att beskriva hanteringen av de frågor och processer som jag ansvarar för och talar gärna med dem fler gånger. Mina statssekreterare har också tagit initiativ till att träffa kommissionen för att närmare kunna redovisa hur t.ex. processerna i departementet och kontakterna med berörda myndigheter har sett ut. träffade även tjänstemän från för att reda ut vilka uppgifter bedömer att de saknade.
frs · H912822 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:822 av (M) Utflyttning av trålgränsen i har frågat mig om när jag avser att presentera en strategi och/eller handlingsplan gällande utflyttning av trålgränsen i . Regeringen arbetar för att stärka förutsättningarna för ett hållbart kustnära fiske och en konkurrenskraftig fiskerinäring som levererar och bereder hållbara fiskeriprodukter i inte minst genom ett aktivt havsmiljöarbete. riktade nio tillkännagivanden till regeringen om åtgärder för att rädda fiskbestånden i . Vad gäller tillkännagivandet avseende frågan om utflyttningen av trålgränsen (bet. 2021/22:MJU6 punkt 1, rskr. 2021/22:61) uppmanar regeringen att agera för att dels flytta ut trålgränsen på prov, dels att med vissa undantag begränsa det trålfiske som tillåts innanför trålgränsen. Regeringen arbetar aktivt med att hantera tillkännagivanden. Mot bakgrund av frågornas komplexitet, inte minst utifrån den rådande lagstiftningen, är det ännu för tidigt att presentera en tidsplan för arbetet.
frs · H912823 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:823 av (M) Översyn av regler för arv som går till Allmänna arvsfonden har frågat justitie- och inrikesminister om han är beredd att inleda en översyn för att sänka och förtydliga beviskravet som gäller för avstående av arv efter den som saknar arvsberättigade släktingar och inte har skrivit testamente. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har i prop. 2020/21:139 Ett modernt regelverk för Allmänna arvsfonden föreslagit förändringar för att modernisera regelverket för fonden. I propositionen konstaterar regeringen bland annat att bestämmelsen om avstående av arv till närstående har funnits med väsentligen oförändrat innehåll , från då samhällets normer och värderingar såg annorlunda ut. I propositionen lämnade regeringen därför ett antal förslag om hur bestämmelsen om avstående av arv till närstående kunde moderniseras till nuvarande förhållanden. Det innebär bland annat att arv eller försäkringsbelopp som har tillfallit fonden kommer att kunna avstås till förmån för en sambo i fler fall . har antagit förslaget och den nya lagen för Allmänna arvsfonden trädde i kraft . Mot bakgrund av att regelverket har setts över ser jag inte att det finns behov av att inleda en översyn för att se över beviskravet som gäller för avstående av arv efter den som saknar arvsberättigade släktingar och som inte har skrivit testamente.
frs · H912824 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:824 av (M) Registerforskning har frågat mig om jag är beredd att utvärdera om det finns ytterligare åtgärder som bör vidtas för att öka forskarsamhällets användning av och tillgänglighet till registerdata. God tillgänglighet till registerdata för forskningsändamål är och har varit av stor vikt för svensk forskning. Regeringen har gett () ett återkommande återrapporteringskrav i myndighetens regleringsbrev om att redovisa vidtagna åtgärder för att öka tillgängligheten till statistiskt material för forskningsändamål. Likaså har enligt myndighetens instruktion i uppgift att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. Uppföljning och utvärdering av myndigheternas arbete för att förbättra tillgängligheten till registerdata sker inom ramen för den löpande myndighetsstyrningen. Enligt SCB:s återrapportering till regeringen arbetar myndigheten med åtgärder både för att förenkla och snabba upp processerna, och har bland annat förändrat sitt arbetssätt för att göra utlämning av mikrodata mer effektiv. Myndigheten redovisar också att arbete med att utveckla de tekniska förutsättningarna för att genomföra mikrodatauppdrag pågår. Därtill har prissättningen av uppdragen setts över av SCB, vilket har resulterat i en bättre transparens och att priserna för uppdragen kunnat reduceras. ansvarar för en webbplats där handfast information till registerforskare finns samlad, . Myndigheten har även utvecklat ett metadataverktyg, (), för att underlätta registerbaserad forskning. ger en överblick över vilken information som finns tillgänglig och kan kopplas ihop från register och biobanker hos olika myndigheter. Antalet register som är anknutna till ökar stadigt. Enligt en sammanställning av framgår att register varit en viktig resurs för covid-19-relaterad forskning under pandemin och att en stor andel, , av de kliniska studier som har startats i under pandemin baseras på registerdata. Sammanfattningsvis har ett antal konkreta åtgärder nu kommit på plats hos myndigheterna som har förbättrat tillgången till registerdata för forskningsändamål.
frs · H912826 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:826 av (SD) Planering för studentbostäder har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för säkrad planering för studentbostäder. Det krävs samarbete och stort ansvarstagande från flera parter, som stat, kommuner och bostadsbolag, för att uppnå en god tillgång på studentbostäder och en trygg bostadssituation för studenter. Regeringen arbetar på flera fronter för att underlätta planeringen för och byggandet av studentbostäder. Det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten enligt . redovisar utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning sina förslag. Utredningen ser över ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt ett antal bostadspolitiska verktyg och förväntas lämna flera konkreta förslag. Regeringen ser fram emot att ta del av dessa förslag. Vad gäller byggandet av studentbostäder har det statligt ägda i uppdrag att bidra till fler studentbostäder genom att det har tydliggjorts att bolagets uppdrag omfattar byggande och förvaltande av studentbostäder. Akademiska Hus arbetar nära universiteten och högskolorna i sin planering av byggandet av studentbostäder. har nio statliga lärosäten i storstadsregioner på försök efter beslut av regeringen haft möjlighet att hyra ut bostäder till alla grupper av studenter. Denna möjlighet har förlängts till och med utgången av 2022. Det investeringsstöd till hyresbostäder och bostäder för studerande som har avskaffats på , och initiativ, har fram beviljats för närmare 52 400 bostäder, varav nästan 6 700 är bostäder för studerande. Att detta fungerande stöd nu avskaffas beräknas få konsekvenser i form av färre nya hyresbostäder och bostäder för studerande i landet framöver.
frs · H912827 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:827 av (M) Mammografi efter har frågat mig om jag kan tänka mig att göra en översyn av systemet så att de kvinnor som är som vill fortsätta sina kontroller kan gå direkt till mammografin och få undersökning inom de stipulerade tidsintervallerna och att staten står för kostnaden. Bröstcancer drabbar kvinnor inom ett mycket brett åldersintervall, från strax och resten av livet. Det är mycket sällsynt med bröstcancer men det förekommer. Bröstcancerscreening med mammografi utvärderas kontinuerligt av . Inom åldersintervallet 40–med ett intervall om 18–24 månader så har man sett att det finns vetenskapligt stöd för att nyttan med mammografi överväger riskerna. När det gäller screening, där det är vården som kallar till mammografi, har regionerna att följa rekommendationer. Vad gäller mammografi för kvinnor ligger det utanför rekommendationen om screening. För kvinnor finns det möjlighet till mammografi, men det är regionerna som avgör hur den vården ska utformas. Staten tillför medel till regionerna för att mammografi ska erbjudas avgiftsfritt inom de åldersintervaller som rekommenderar. I övrigt står det regionerna fritt att erbjuda och finansiera den vård som de anser ska erbjudas. utvärderar screeningprogrammen med regelbundna intervall utifrån ny kunskap för att se om nya screeningmetoder, behandlingar och ökad livslängd förändrar balansen mellan fördelar och nackdelar. För bröstcancerscreening pågår en sådan utvärdering , vilken skulle kunna leda till ändrade rekommendationer om ålder. Utvärderingen beräknas vara klar .