ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111721 · 2022-06-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1721 Ammunition till av (SD) till Försvarsminister (S) Flertalet rapporter visar att skjuter mellan 5 000 och 6 000 artillerigranater per dag. Detta kan jämföras med omkring 60 000 granater per dag, alltså ungefär tio gånger mer än . Det är framför allt just artilleri som orsakar de stora skadorna i ett krig och som nedkämpar förbanden, vilket också når avgörandet. Exempelvis minor och pansarvärnsrobotar används i stället främst för att stoppa motståndaren. Mot bakgrund av detta faktum ser vi hur har en överlägsen kapacitet i fråga om artilleri, och är i stort behov av ammunition. har bistått med dels direkta ekonomiska stöd, dels med militär utrustning såsom pansarskott, skyddsvästar, hjälmar och fältransoner. Det är naturligtvis bra och får gärna fortsätta i ökad intensitet. Det räcker dock inte, vilket vi klart och tydligt nu ser. Mot bakgrund av ovanstående önskas försvarsminister svara på följande fråga: Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att bistå med att tillskansa sig mer ammunition, och vad kan vi i sådana fall förvänta oss för åtgärder?
fr · H9111722 · 2022-06-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1722 Fängslade arbetaraktivister i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Ett framträdande drag i den islamiska statens samhällsutvecklingen den svåra ekonomiska krisen som drabbat landets miljontals fattiga. Regimens styrelsesystem har orsakat den skyhöga inflationen. I ett sådant läge har landets regering beslutat att skära ned en rad olika subventioner, vilket drabbar stora delar av av folk, inte minst den arbetande befolkningen. Misskötseln av landets ekonomi medförde protester mot regeringens ekonomiska politik, som präglas av inkompetens och liknöjdhet inför arbetande människors försörjningsproblem. Till dem som deltog i dessa protester var de fackligt aktiva arbetarna i och dess förorters bussföretag organiserade i den oberoende fackföreningen (Union of Workers of the and ). Under dessa protester dödades fem arbetare av säkerhetstjänsten. De protesterande arbetarna bemöttes med att man också arresterade Reza Shahabi som suttit fängslad . Jag har tidigare lyft hans och andra arbetaraktivisters frågor på olika sätt i . Reza Shahabi är en ledande medlem av ett oberoende fackförbund i och inledde en hungerstrejk i protest mot sin fortsatta internering. Den händelse som utlöste hans gripande var att han krävt att landets myndigheter måste utreda de dödshot som riktats mot honom och hans familj. Efter att ha framfört detta krav greps han av säkerhetstjänsten. , , hävdade den statliga televisionen att Shahibi och andra arbetaraktivister hade träffat två franska medborgare: 37-åriga och hennes 69-åriga partner, . Dessa greps som gisslan av säkerhetstjänsten dagen efter mötet med Shahibi och har anklagats för att ha försökt att provocera fram oroligheter i . Free Trade Union of förklarar på Twitter att ”regeringen letar efter en permanent lösning, det vill säga förtryck, åtal, arrestering, spridande av lögner” för att dämpa oroligheterna. För regimen är våldet, fängelsestraff och förföljelser lösningen. Det finns för övrigt anledning att misstänka att arresteringen och anklagelserna mot de två franska medborgarna tillkommit för att man avser att använda dessa anklagelser i utpressningssyfte mot EU och dess medlemsländer på samma sätt som den iranska regimen försöker använda fallet med de svensk-iranska medborgarna läkaren och , som på falska grunder och under mycket svåra förhållanden sitter fängslade i . Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att som enskild stat och som medlem i EU att vidta för att förmå den iranska regimen att respektera mötesfrihet och oberoende fackliga organisationer och för att kräva frigivning av arbetaraktivister, politiska fångar och samvetsfångar?
fr · H9111723 · 2022-06-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1723 Hot mot journalister av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Journalisten meddelar nu på Facebook att han avslutar sitt arbete med journalistik på grund av hot mot honom och hans familj. Lamotte har jobbat som journalist . Efter universitetsstudier i började han som researcher på 2003. Han arbetade kvar inom statsmedier , då han lanserade sin egen Facebooksida där han lade upp videoreportage och texter. Lamotte förlitade sig på donationer från läsarna för att få verksamheten att gå runt. "På grund av hot mot min familj måste jag tyvärr härmed meddela att jag avslutar mitt arbete med journalistik. Jag har jobbat som journalist men är det över”, skriver han på Facebook. Regeringsföreträdare har ofta i olika sammanhang betonat vikten av att stärka skyddet för journalister. Detta borde rimligen också gälla journalister som är kritiska till regeringen och den samhällsutveckling som regeringen står bakom, såsom de invandrarrelaterade problemen med gängkriminalitet, skjutningar och bombningar. Jag har tidigare frågat (skriftlig fråga 2021/22:175) justitie- och inrikesministern om fördömande av attentat mot journalister och hur väl handlingsplanen för att komma till rätta med kriminella gärningar mot journalister egentligen fungerar. Då svarade ministern att ”det är helt oacceptabelt att den som deltar i samhällsdebatten eller bedriver samhällsgranskande journalistik utsätts för våld, hot eller trakasserier. Alla former av hot och brott som riktas mot journalister utgör ett angrepp inte bara mot den enskilda personen utan även mot det demokratiska samhället.” Han berättade vidare att ”regeringen antog under den förra mandatperioden handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Med handlingsplanen inleddes ett stärkt arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot bl.a. journalister eftersom de anses vara särskilt utsatta i och med sin centrala roll i det demokratiska samtalet. Handlingsplanen omfattar åtgärder för ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och åtgärder för ett stärkt rättsväsende.” Ministern berättade vidare att ”regeringen vidtar en mängd olika åtgärder för att stärka skyddet för demokratin och för utsatta samhällsnyttiga funktioner”. Frågan är hur regeringens olika ”åtgärder” egentligen fungerar i realiteten, då journalister tvingas avsluta sina arbeten med journalistik på grund av hot. Det verkar, som så mycket annat regeringen företar sig, inte leda till någon förändring av den negativa utvecklingen. Det senaste exemplet med Lamotte är ju ett bevis för detta. Jag vill fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några särskilda åtgärder med anledning av det som hänt, eller är ministern nöjd med sitt och regeringens arbete för att komma till rätta med kriminella gärningar mot journalister?
fr · H9111724 · 2022-06-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1724 Bevarandet av ubåten av (SD) till Utrikesminister (S) I utredningsrapporten efter ubåten ”Som” (Ds 2021:14) framgår flera aspekter som är viktiga att beakta i det fall vraket efter den ryska ubåten bärgas och återbördas till . Eftersom ubåtsvraket är och har en konstruktion som gör att den är unik i sitt slag finns det flera skäl för att den ska bevaras och tillgängliggöras även . I utredningen beskriver Statens maritima och transporthistoriska museer ubåten såsom ”en unik historisk lämning och en viktig del av kulturarvet”. Det är därför av vikt att bevarandet även efter en bärgning sker på ett sådant sätt att inte delar eller hela ubåten skadas eller förstörs. har tyvärr en historia av att inte behandla farkoster som har historiskt värde på ett tillfredsställande sätt. Det har exemplifierats med bland annat det enda exemplaret av markeffektfarkosten av Lun-klass. Farkosten fanns länge upplagd vid men skulle bärgas till en utställning. Under bärgningen kom dock farkosten att slita sig och hamna på en strand, där den har legat , utsatt för elementen utan något som helst skydd. Fler exempel finns på hur tekniskt unika farkoster i inte har omhändertagits på ett tillfredsställande sätt utan utsatts för väder och vind. Den tidigare sovjetiska rymdskytteln Buran kom också att att utsättas för väder och vind innan den fick ett eget museum i det allryska utställningscentret i (VDNKH). Vid en jämförelse mellan förhållandena i västvärlden och ser man att det råder olika utgångspunkter när det gäller bevarandet av tekniskt unika farkoster. En bra jämförelse är de båda överljudspassagerarplan som konstruerades dels av och () och dels av (). Dessa båda flygplanstyper är tagna ur drift, och för finns ett antal exemplar bevarade på museer inne i hangarer, exempelvis på museet i . I däremot återfinns ett exemplar av på museet i , där det står utomhus, utsatt för väder och vind. Med anledning av att brustit i omhändertagandet av historiskt unika farkoster frågade jag i skriftlig fråga 2020/21:3415 utrikesminister om hon avsåg att vidta åtgärder, exempelvis att kräva garantier, för att säkerställa att ubåten tas om hand så som det unika historiska föremål det är. Utrikesministern svarade att departementspromemorian som jag hänvisade till i min fråga ”bereds inom ”. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Är beredningen av departementspromemorian klar, och vilka åtgärder avser ministern att utifrån beredningen vidta för att säkerställa att ubåten tas om hand så som det unika historiska föremål den är?
fr · H9111725 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1725 Jämlik tillgång till särläkemedel av (KD) till Socialminister (S) är ett av få länder som inte har en nationell strategi för sällsynta sjukdomar. Jag är därför glad över att en majoritet i riktade ett tillkännagivande angående detta till regeringen efter förslag från oss kristdemokrater och Liberalerna. ställningstagande i samband med tillkännagivandet löd enligt följande: ”Patienter i hela landet behöver få tillgång till bästa tillgängliga vård på ett jämlikt sätt. När det gäller sådana läkemedel som generellt sett når mycket små patientgrupper och produceras i mindre mängder vill utskottet understryka att det är av stor vikt att de aktuella patienterna får tillgång till dessa läkemedel. Konkreta åtgärder behövs på området. Enligt utskottet behövs en särskild nationell strategi och en särskild finansiering för att patienter i hela landet ska få tillgång till läkemedel mot sällsynta sjukdomar och diagnoser.” Jag beklagar att Socialdemokraterna röstade nej till ovanstående. Det är också anmärkningsvärt att de röstade nej med hänvisning till att man inte vill föregripa den beredning som pågår i med anledning av förslag. Det har alltså gått utan att regeringen har gått vidare med utredningens förslag. som det var debatt i kammaren i den aktuella frågan bjöd dock regeringen in till ett dialogmöte med , den forskande läkemedelsindustrin och Kommuner och Regioner för att resonera kring frågan. Det är oklart vad som kom ut av denna dialog. Situationen är akut för de berörda människorna, och vi måste göra allt i vår makt för att säkerställa att alla patienter i hela landet ska få tillgång till bästa tillgängliga läkemedel för behandling av sällsynta sjukdomar och diagnoser. Baserat på ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att alla patienter i hela landet ska få tillgång till bästa tillgängliga läkemedel för behandling av sällsynta sjukdomar och diagnoser, och när kommer åtgärderna att vara på plats?
fr · H9111726 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1726 Kriminella nätverks rekrytering av barn av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) har jag varit ute i en av våra stadsdelar i , som är utpekad som ett utsatt område enligt polisens kartläggning och bedömning. Inget tyder på att området är på väg att lämna listan, även om det finns vissa ljuspunkter. Men ser vi andra mer allvarliga händelser som kräver åtgärder, lokala som nationella. Det handlar om att mycket kriminella personer alltmer använder sig av mycket unga personer, barn i 10–12-årsåldern, för att utföra kriminella handlingar. Det kan vara allt från knarkförsäljning, observationer och att varna och larma andra kriminella till att frakta och köra droger mellan olika adresser. Detta är något som oroar mig oerhört. Skolans uppdrag är redan omfattande. Men skolan – eller för den delen fritidsgårdarna – kan inte åläggas att också ta ansvar för den här utvecklingen. Här krävs tydligare krav på vårdnadshavares ansvar, ökad polisiär förmåga när det gäller brottsförebyggande men också fler verktyg för att ingripa med som de saknar. Vi ser detta, inte endast i det utsatta området ovan, utan på flera håll i landet. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att agera för att skärpa befogenheter att ställa krav på vårdnadshavarna att ta sitt ansvar för att förebygga att tioåringar rekryteras till kriminella nätverk, och om ja, på vilket sätt?
fr · H9111727 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1727 Vattenförsörjningen av (M) till Statsrådet (S) Vattenläckor likt den som drabbade och belyste de allvarliga konsekvenserna för ett samhälle när vattenförsörjningen med kort varsel stryps. Sjukvård och annan samhällsviktig verksamhet drabbas tydligt när det utan förvarning plötsligt inte längre finns vatten att tillgå. Utan tillgång till rent dricksvatten fungerar inte vårt samhälle. Miljontals svenskar förlitar sig på kommunalt dricksvatten, men även samhällsviktiga myndigheter, företag och industrier. En robust vattenförsörjning är en central del i den civila beredskapen och är avgörande för vår livsmedelsförsörjning. Renoveringsbehovet i vattenledningar är betydande. Underhållet sker i en otillräcklig takt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att främja och underlätta nyinvesteringar i kommunernas vattenförsörjning och göra den mer robust framgent?
fr · H9111728 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1728 Etablering av ett nytt regemente i av (KD) till Försvarsminister (S) har ansökt om att gå med i Nato. Detta gör att vi måste se över våra säkerhetspolitiska strukturer. Om Nato vid en hotfull situation eller ett krig ska landsätta större styrkor i är hamnarna i och viktiga knutpunkter. Dessa punkter måste kunna skyddas redan vid ett skymningsläge. Kriget i visar att ett väl utbildat och väl motiverat hemvärn kan bromsa en anfallande styrka, men för att slå tillbaka ett anfall behöver man bättre utbildade soldater som kan agera tillsammans med de hemvärnsförband som bromsar angriparen. Vi behöver troligtvis därför förstärka den militära förmågan på . Jag vill därför fråga försvarsminister : Ämnar ministern och regeringen ta initiativ till att återetablera (I 17) på lämplig plats i ?
fr · H9111729 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1729 Rättssäkerhet avseende enskilda vägar av (KD) till Infrastrukturminister (S) I släpptes en ny bok, Väg 801, av . I denna bok beskriver författaren hur processen har varit avseende förslag att föra över väg 801 från statlig väg till enskild väg. som boken beskriver ett enskilt fall har författaren jobbat in stycken som beskriver gällande lag och vad som gäller för alla vägföreningar. När jag läser dessa delar är det uppenbart att SKL (nu SKR) och har olika uppfattningar om vilka vägar som är lämpliga att föra över till enskilt huvudmannaskap. SKR:s linje är att enskilda väghållare bör ha ansvar för vägar på landsbygd med nytta främst för enskilda. linje är att enskilda väghållare bör ha ansvar för vägar på landsbygd med nytta främst för fastighetsägare i deras närhet. (Väg 801, , sidan 69.) Alla som läser dessa två meningar inser att det får oerhört stora konsekvenser för vilka vägar som kan föras över till enskilda väghållare. Om man anammar SKR:s tolkning är det endast vägar med privatfastigheter i direkt närhet som är lämpliga att drifta som enskild väg, medan i tolkning kan det i princip handla om alla vägar på landsbygd. Det verkar dock inte finnas något regeringsprejudikat eller riksdagsbeslut som klarlägger vilken av dessa uppfattningar som har stöd hos politiken. En annan fråga av generell karaktär som lyfts fram i boken är att vid tvist mellan enskild och är regeringen den instans som tar beslut. Detta kan på många sätt ifrågasättas utifrån ett rättssäkerhetsperspektiv. Regeringen är den som styr över myndigheter via tillsättande av chefer samt regleringsbrev. Man kan därför fundera över om den som överklagar ett eventuellt överförande av en väg från staten till den enskilde känner att man får en rättssäker prövning. Ett sätt att lösa detta på är att man låter kammarrätten eller någon av miljödomstolarna vara ansvarig för denna typ av ärenden, vilket skulle göra att det blir lättare för medborgarna att se vad som ligger till grund för olika bedömningar (prejudikat) . Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Ämnar ministern och regeringen att ta något initiativ till att se över nuvarande ordning i syfte att öka rättssäkerheten vid överförande av statlig eller väg till enskild väg?
fr · H9111730 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1730 Fortsatta våldsamheter av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Våldsamheterna i fortsätter i oförminskad takt. och drabbades åter och i synnerhet av flera skjutningar. blev en man beskjuten av en maskerad person på moped eller motorcykel på i , där en studentfest pågick. Ingen skadades dock. Vid knivskars två män vid . En 22-årig man med ”våldsamt förflutet” efterlystes . Enligt uppgifter är han anhållen i sin frånvaro. bekräftar polisen att en av de knivskurna är död och att den andre är allvarligt skadad. I samband med händelsen spärrade polisen av akutintaget på . Ärendet rubriceras som mord och mordförsök. Polisen hade ingen gripen, rapporterar Samnytt. Samnytt skriver också att , vid , kom nästa larm. rörde det en skottskadad man som påträffats utomhus i närheten av Rörsjöparken i . Mannen, som är , fördes med ambulans till sjukhus. Skadorna bedöms som allvarliga men ej livshotande. Händelsen rubriceras som försök till mord. Ingen har ännu gripits. Det kan konstateras att justitie- och inrikesministern fortsätter att misslyckas i sitt arbete med att komma till rätta med det eskalerande våldet. Ministern har personifierat total avsaknad av självinsikt om sitt egna katastrofala politiska misslyckande. Hade det funnits ett uns av självinsikt och självrannsakan hade ministern tagit konsekvenserna och avgått. Jag vill fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det oförminskade våldet i det svenska samhället, och kommer ministern att avgå?
fr · H9111732 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1732 Polisen i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har med hjälp av Novus ställt frågan till länets invånare om man tror att polisen kommer när man behöver akut hjälp. Resultatet är nedslående. Det är som tror att polisen kommer när man behöver hjälp. Det är alltså som inte tror att polisen kommer vid ett akut larm. Såväl privatpersoner som företagare måste veta att samhället klarar av en av sina huvuduppgifter – att skydda sina medborgare från brottslighet och att brott upp om man utsätts för desamma. Den lägsta nivån på trygghet är naturligtvis att man tror att polisen kommer när man larmar, och ännu viktigare är självklart att brotten upp om man utsätts för dem. Här larmar många om att uppklaringsgraden är mycket låg för vardagsbrottslighet som cykelstölder, villainbrott och dieselstölder. Min fråga till justitie- och inrikesminister med anledning av detta är följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka uppklaringsgraden vid vardagsbrottslighet?
fr · H9111733 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1733 Minskande återvinning av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Ny statistik från visar att avfallet i landet ökar och att återvinningen minskar. Statistiken visar utvecklingen . Trots allt tal om cirkulär ekonomi visar statistiken alltså även att andelen avfall som materialåtervinns minskar och att av avfallet återvanns. Jämfört , 2018, är minskningen . De största avfallsmängderna är kopplade till byggbranschen, hushållen och tjänstebranscherna. Statistiken visar på en högst oroväckande utveckling som går stick i stäv med de mål som finns. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att materialåtervinningen ska öka för de nämnda avfallskategorierna?
fr · H9111734 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1734 FN:s hantering av serbiska övergrepp mot kvinnor och barn i Kosovo av (KD) till Utrikesminister (S) När jag var i Kosovo träffade jag Kosovos president . Hon berättade för mig att när FN rapporterar om de övergrepp som har skett och som sker gentemot kvinnor och barn i krig tar man inte med övergreppen som skedde i Kosovo under kriget –1999. Jag träffade också doktor , som är ordförande för for Torture Victims. Även hon berättade att FN inte tar med Kosovo i de rapporter som man har författat efter kriget. För egen del anser jag att detta är djupt orättvist. FN ska arbeta för allas lika värde, och genom att förtiga ett övergrepp som alla känner till har skett låter man i praktiken övergreppet fortgå. Ett erkännande av ett övergrepp kommer inte att ta bort själva övergreppet, men det ger människor större möjlighet att läka och eventuellt försonas. Det är därför viktigt att även de övergrepp som skedde i Kosovo erkänns och bekräftas, så att de som drabbades kan känna att omvärlden såg oss, erkände vår smärta och lyfte fram oss. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad gör ministern för att FN ska erkänna Kosovos lidande på samma sätt som man lyfter fram andra övergrepp som sker i andra delar av världen?
fr · H9111735 · 2022-06-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1735 Regeringens fastställande av åtgärdsprogrammen för vatten av (M) till Klimat- och miljöminister (S) meddelade regeringen att den har beslutat att fastställa åtgärdsprogrammen för vatten för perioden –2027. Beskedet innebär att regeringens prövning inte leder till någon ändring av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram. I ett pressmeddelande skriver regeringen att beslutet ”grundas på en noggrann analys av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram … samt de skäl för prövning som anförts”. Vad denna analys har bestått i redovisas dock inte. Det är anmärkningsvärt, inte minst med tanke på att regeringens egen expertmyndighet, Havs- och vattenmyndigheten (HaV), var en av de som begärde att regeringen skulle pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram med hänvisning till att det strider mot vattenförvaltningsförordningen. Ett annat skäl som HaV anförde var att de som expertmyndighet ansåg vattenmyndigheternas konsekvensanalys undermålig. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : På vilka grunder anser ministern att man kan bortse från expertmyndigheten och vattenmyndighetens skäl till prövning?