ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121075 · 2022-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021:22:1075 av (KD) Vindkraften och det kommunala vetot har frågat mig om det går att räkna med att regeringen inte kommer att lägga fram en proposition utifrån den statliga utredning som har analyserat frågan om det kommunala vetot och vindkraften – En rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53). har antagit målet att av elproduktionen ska vara förnybar . Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Det är därför nödvändigt att tillståndsprövningen präglas av effektivitet och förutsägbarhet. Utredningen som av den anledningen fick i uppdrag att se över och föreslå en effektiv och rättssäker tillståndsprocess för vindkraft lämnade sitt betänkande, En rättssäker vindkraftsprövning. Där föreslås bland annat att kommunerna fortsatt ska ha rätt att säga nej till vindkraft. Betänkandet har remitterats och jag kan konstatera att det finns en utbredd förståelse bland remissinstanserna för att de nuvarande tillståndsprocesserna för vindkraftsetableringar behöver ses över, i syfte att få en mer förutsägbar och effektiv prövningsprocess. Berörda parter instämmer i utredningens bedömning att kommunerna fortsatt ska ha inflytande över mark- och vattenanvändningen i den egna kommunen. Jag ser också att huvuddelen av remissinstanserna är positiva till att en ny modell för kommunalt inflytande ersätter den befintliga och att kommunens besked ska lämnas tidigare i processen. Regeringen har just beslutat om en lagrådsremiss med förslag till regeländringar vad gäller tillstyrkan till vindkraft och avser att lämna över en proposition till .
frs · H9121076 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1076 av (KD) Affärsmetoderna på elhandelsmarknaden har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder som en följd av om affärsmetoderna på elhandelsmarknaden. har i uppdrag att verka för väl fungerande energimarknader. I inspektionens uppdrag ingår det att myndigheten bland annat ska verka för att stärka kundernas ställning på marknaden. Den rapport som hänvisar till är ett resultat av interna arbete. Regeringen har väntat in rapporten för att få en tydligare bild av problematiken och för att få konkreta förslag på åtgärder. Jag delar den problembild som beskriver. Det är problematiskt att elhandelsbolag använder sig av oschyssta metoder för att vinna kunder, inte minst för de enskilda som drabbas, men det riskerar även att skada förtroendet för marknaden. Jag vill dock understryka att de allra flesta elhandelsbolag inte använder sig av de tvivelaktiga metoder som beskrivs i rapporten, det rör sig om ett fåtal företag. Några av de åtgärdsförslag som lyft fram i sin rapport kräver ändring av ellagen (1997:857) och det pågår en beredning inom för hur arbete bäst kan tas vidare.
frs · H9121077 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1077 av (SD) Obligatorisk förskola för vissa barn har frågat mig om jag inom mitt ansvarsområde och som ett led i integrationen, avser att verka för att obligatorisk förskola för vissa barn införs. Förskolan förbereder barnens skolgång genom undervisning som bl.a. stimulerar språkutvecklingen. Barn som är utrikes födda och inrikes födda barn med två utrikes födda föräldrar deltar i lägre utsträckning i förskolan i jämförelse med övriga barn. Deltagandet i förskolan är också lägre bland barn i familjer med svag socioekonomi, exempelvis när föräldrarna har låg utbildningsnivå, svag förankring på arbetsmarknaden eller är långvarigt beroende av ekonomiskt bistånd. Forskning visar att de barn som har sämre grundförutsättningar inför skolstart exempelvis till följd av annat modersmål än svenska eller svag socioekonomisk bakgrund, är de som har störst nytta av att delta i förskolans undervisning. Förskola av hög kvalitet bidrar till att stärka barnens förutsättningar inför skolstarten. Regeringen anser att det är angeläget att öka deltagandet i förskolan och tillsatte därför en utredning (Dir. 2019:71). Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska har analyserat deltagandet i förskolan och lämnat förslag med syfte att öka deltagandet och stärka förskolans arbete med barnens språkutveckling (SOU 2020:67). Utredningen hade också i uppdrag att analysera de rättsliga förutsättningarna för och undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan med fokus på språkutveckling i svenska. Bakgrunden till att denna fråga utreddes var den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. Utredningen har övervägt olika sätt att genomföra uppdraget att nyanländas barn ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola . De alternativ som utredningen analyserat var dels en förskola som är obligatorisk för vissa barn, dvs. en slags ”förskoleplikt”, dels en verksamhet som är obligatorisk för kommunerna att anordna men där deltagandet för barn är frivilligt. Utredningen fann att uppdraget bäst genomförs genom att det blir obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Utredningen bedömde att en obligatorisk förskola för vissa grupper av barn riskerar att vara i strid med diskrimineringslagen och därmed inte bör genomföras. Förskolan ligger inom Skolministerns ansvarsområde, men som Integrations- och migrationsminister, med särskilt ansvar för segregationspolitiken anser jag att det är mycket angeläget att ge alla barn och unga bra förutsättningar att uppnå goda kunskapsresultat i skolan och förskolan är en viktig del i det. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss, Förskola för fler barn, och avser att att lämna en proposition till med förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan.
frs · H9121078 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1078 av (SD) Ställföreträdarsystemet har frågat mig vad skälet är till att jag och regeringen inte lägger fram ett förbättringsförslag avseende ställföreträdarsystemet före valet . Lagstiftningen ställer tydliga och höga krav på vem som får vara god man eller förvaltare. Det är däremot inte reglerat i lag hur många uppdrag en ställföreträdare får åta sig. Antalet uppdrag beaktas i stället inom ramen för den lämplighetsprövning som överförmyndaren alltid ska göra inför ett förordnande. En ställföreträdares förmåga att klara av flera uppdrag är avhängig hans eller hennes skicklighet och erfarenhet samt uppdragens komplexitet. Regeringen tar arbetet med att förbättra regelverket om ställföreträdarskap på största allvar. På regeringens uppdrag har lämnat flera intressanta förslag. Det handlar bland annat om införande av ett nationellt ställföreträdarregister över gode män och förvaltare och dem som har en sådan ställföreträdare. Enligt utredningen kan ett sådant register ytterligare förbättra överförmyndarens möjlighet att kontrollera att en ställföreträdare inte tar sig an fler uppdrag än han eller hon kan hantera. betänkande är omfattande och flera av förslagen har betydande ekonomiska konsekvenser. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Ett stort antal remissinstanser har lämnat synpunkter på de många olika förslagen. Regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · H9121079 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1079 av (M) Brandvatten har frågat mig om jag är beredd att se över lagstiftningen för att tydliggöra hur ansvaret för tillgång på så kallat brandvatten ska regleras. Kommunerna är, i enlighet med vad som framförs i frågan, ansvariga för skydd mot olyckor och att ordna vattentjänster. Därtill har kommunerna ansvar för planläggning och för myndighetsutövning enligt (2010:900). Byggherren ansvarar för att följa byggreglerna. Bestämmelserna i lagen om allmänna vattentjänster (2006:412) syftar till att säkerställa att vattenförsörjning och avlopp ordnas i ett större sammanhang, om det behövs med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön. Med vattenförsörjning avses i denna lag tillhandahållande av vatten som är lämpligt för normal hushållsanvändning. Regeringen avser, , inte att se över lagen om allmänna vattentjänster i syfte att inkludera brandvatten.
frs · H9121080 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1080 av (M) Uttalanden av ambassadör och fråga 2021/22:1091 av (SD) Ryska ambassadörens uttalanden har frågat mig om jag har för avsikt att kalla upp ambassadör för att meddela det helt oacceptabla i det framförda budskapet i den intervju som gjordes med . har frågat mig om jag avser att kalla upp ambassadör mot bakgrund av de uttalanden som skett eller på annat sätt markera mot vederbörande till förmån för vår grundläggande rätt att bestämma över vårt säkerhetspolitiska vägval. Jag besvarar frågorna samlat. säkerhetspolitik syftar till att garantera landets oberoende och självständighet, värna suveräniteten, intressen, grundläggande värderingar samt att säkerställa svensk handlingsfrihet inför politiska, militära eller andra påtryckningar. Att alla staters suveränitet och politiska handlingsfrihet upprätthålls är av avgörande säkerhetspolitisk betydelse och en central del av de grundprinciper och de folkrättsliga regler som den europeiska säkerhetsordningen vilar på. har framfört krav på att den europeiska säkerhetsordningen ska revideras. Dessa krav skulle begränsa staters möjligheter att göra egna säkerhetspolitiska val, något som är oacceptabelt. Regeringen har varit tydlig med rätt att göra egna säkerhetspolitiska val. Denna hållning är del av den svenska säkerhetspolitiska linjen, vilken är väl känd av . kallades den ryske ambassadören upp till kabinettsekreterare . Kabinettsekreteraren framförde den svenska synen på oacceptabla agerande genom den militära styrkeuppbyggnaden kring och de ryska fortsatta aggressionerna. Kabinettsekreteraren upprepade även att rätt att göra egna säkerhetspolitiska vägval är okränkbar.
frs · H9121081 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1081 av Kopparklint (M) Den olycksdrabbade vägsträckan –i Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka säkerheten på vägsträckan –. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt beräknas ramen uppgå till under den kommande planperioden –2033. Det skapar förutsättningar för att bl.a. förbättra vägnätets robusthet, höja standarden och förbättra tillgängligheten. Jag kan i sammanhanget notera att föreslog mindre än regeringen till utbyggnad av ny infrastruktur. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Förslaget har skickats ut på remiss. Sista svarsdatum för remissinstanserna är . Jag ser fram emot att lyssna in synpunkter från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om .
frs · H9121082 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1082 Sysselsättningsmodeller för personer med funktionsnedsättning samt 2021/22:1083 Fredat fribelopp för personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta så att fler sysselsättningsmodeller omfattas av ersättningsmodellen från och för att fribelopp i inkomst inte påverkar bidrag för personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i arbetslivet. Likaså ska sjukförsäkringen ge trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Personer med sjukdom eller funktionsnedsättning är en utsatt grupp med behov av samhällets stöd. Regeringen arbetar intensivt för att säkerställa detta. Grundläggande för att beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning är att arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. För att beviljas sjukersättning krävs att arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt, och för att beviljas aktivitetsersättning krävs att arbetsförmågan är nedsatt under . Habiliteringsersättningen, som den som deltar i daglig verksamhet kan få, påverkar inte någon av ersättningar. Regeringen har bland annat låtit utreda sjukersättningen och aktivitets-ersättningens regelverk med syftet att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Utredningen överlämnade betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). Betänkandet innehåller flertalet förslag i syfte att underlätta och skapa flexiblare möjligheter till arbete, studier och uppdrag för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Med förslagen skulle fler kunna få förbättrade möjligheter till att delta i såväl arbetslivet som samhällslivet. Betänkandet bereds i .
frs · H9121083 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1082 Sysselsättningsmodeller för personer med funktionsnedsättning samt 2021/22:1083 Fredat fribelopp för personer med funktionsnedsättning av Kopparklint (M) Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta så att fler sysselsättningsmodeller omfattas av ersättningsmodellen från och för att fribelopp i inkomst inte påverkar bidrag för personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i arbetslivet. Likaså ska sjukförsäkringen ge trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Personer med sjukdom eller funktionsnedsättning är en utsatt grupp med behov av samhällets stöd. Regeringen arbetar intensivt för att säkerställa detta. Grundläggande för att beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning är att arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. För att beviljas sjukersättning krävs att arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt, och för att beviljas aktivitetsersättning krävs att arbetsförmågan är nedsatt under . Habiliteringsersättningen, som den som deltar i daglig verksamhet kan få, påverkar inte någon av ersättningar. Regeringen har bland annat låtit utreda sjukersättningen och aktivitets-ersättningens regelverk med syftet att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbetsförmåga. Utredningen överlämnade betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). Betänkandet innehåller flertalet förslag i syfte att underlätta och skapa flexiblare möjligheter till arbete, studier och uppdrag för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Med förslagen skulle fler kunna få förbättrade möjligheter till att delta i såväl arbetslivet som samhällslivet. Betänkandet bereds i .
frs · H9121084 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1084 av Kopparklint (M) Likvärdigt brandskydd på alla särskilda boenden Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att en säker och likvärdig lägstanivå när det gäller brandskydd uppnås på alla behovsprövade särskilda boenden. trädde flera ändringar i lagen om skydd mot olyckor (LSO) i kraft. En av dessa var att ett nytt nationellt mål för den förebyggande verksamheten infördes. Av målet framgår att den förebyggande verksamheten ska planeras och organiseras så att den effektivt bidrar till att förebygga bränder och andra olyckor samt förhindra eller begränsa skador till följd av bränder och andra olyckor. Särskild vikt ska läggas vid att förhindra människors död och andra allvarliga skador. har meddelat föreskrifter om byggnadstekniskt brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. Dessa föreskrifter gäller för byggnader som uppförs eller ändras. Myndigheten har väsentligt stärkt kraven på brandskydd i sådana boenden, bland annat genom att ställa krav på automatiska släcksystem. kan under vissa omständigheter också meddela föreskrifter om tekniska krav som ska gälla retroaktivt. Det är inte aktuellt att även ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bemyndigande att få meddela föreskrifter inom det angivna området. Det är den som bedriver behovsprövade vård- och omsorgsboenden som ska tillse att det finns ett skäligt brandskydd enligt LSO. MSB stödjer på olika sätt de berörda aktörerna i det arbetet. Tillsammans med har MSB uppdaterat, och tagit fram nytt, material i form av webbutbildningar, checklistor och bedömningsstöd till kommunerna för att underlätta arbetet med att systematiskt stärka brandskyddet hos de mest riskutsatta. För att stödja kommunerna i deras tillsyn över brandskyddet i bland annat behovsprövade vård- och omsorgsboenden har MSB tagit fram vägledningen ”tillsyn enligt lagen om skydd mot olyckor”. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen på området med hänsyn till behovet av ett likvärdigt och tillfredställande skydd mot bränder och andra olyckor i hela landet.
frs · H9121085 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1085 av (SD) EU, skogsbruk och artskydd har frågat landsbygdsministern hur regeringen avser att agera för att i samverkan med andra skogsrika medlemsländer få till omskrivningar av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv, inklusive bilagda artförteckningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Europeiska kommissionen genomförde 2015–2016 en s.k. fitness check-utvärdering av naturvårdsdirektiven, dvs. art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. I utvärderingen drog kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven är mycket relevanta och ändamålsenliga. Kommissionen drog slutsatsen att genomförandet av naturvårdsdirektiven behöver förbättras väsentligt i medlemsstaterna för att direktivens mål ska uppnås fullt ut. För att kunna leverera konkreta resultat för natur, människor och för ekonomin inom hela EU behöver genomförandet förbättras i nära samarbete med lokala myndigheter och med olika aktörer i medlemsstaterna. Jag avser att fortsätta verka för att naturvårdsdirektivens mål uppfylls inom EU. kan man konstatera att det i har uppstått en problematisk situation inom skogsbruket, framför allt för att det finns oro och osäkerhet kring vad som är tillräcklig hänsyn. Bakgrunden är inte några förändringar i regelverket som regeringen gjort utan nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd som gäller i och hela EU. Regeringen arbetar nu aktivt med vad som behöver göras bl.a. utifrån dom . Det är ett arbete som regeringen prioriterar högt. Problematiken är inte ny utan har uppmärksammats av myndigheter och domstolar tillbaka och fanns med som en punkt i januariavtalet. Regeringen tillsatte i enlighet med januariavtalet en utredning . lämnade sitt betänkande till regeringen och i det finns bl.a. ett förslag om att skilja på fågeldirektivets och art- och habitatdirektivets bestämmelser om artskydd. Betänkandet är remitterat och förslagen bereds inom .
frs · H9121086 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1086 av (SD) Tillämpning av EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv och fråga 2021/22:1098 av (M) Den nya ordningen i skogen och dess påverkan på klimatarbetet har frågat landsbygdsministern vad regeringen avser att göra för att svenska skogsbrukare inte ska drabbas av ineffektiv byråkrati och rättsosäkerhet med ekonomiska förluster som följd av hur tillämpar EU:s art- och habitatdirektiv respektive fågeldirektiv genom artskyddsförordningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågan mig hur jag avser att arbeta för att förenkla och underlätta avverkning i svensk skog. Jag väljer att svara på frågorna samlat. Låt mig börja med att säga att regeringen inte bör kommentera bedömning av rättspraxis eftersom det skulle kunna uppfattas som att regeringen försöker styra hur en förvaltningsmyndighet ska besluta i ärenden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Det är en problematisk situation som uppstått, framför allt för att den skapar oro och osäkerhet kring vad som är tillräcklig hänsyn i samband med skogsbruk. Bakgrunden är inte några förändringar i regelverket som regeringen gjort utan nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd som gäller i och hela EU. Regeringen arbetar nu aktivt med vad som behöver göras bl.a. utifrån dom . Det är ett arbete som regeringen prioriterar högt. Problematiken är inte ny utan har uppmärksammats av myndigheter och domstolar tillbaka och fanns med som en punkt i januariavtalet. Regeringen tillsatte i enlighet med januariavtalet en utredning . lämnade sitt betänkande till regeringen och i det finns bl.a. ett förslag om att skilja på fågeldirektivets och art- och habitatdirektivets bestämmelser om artskydd. Betänkandet är remitterat och förslagen bereds inom . Regeringen anser att en stärkt ägande- och brukanderätt bidrar till att i ökad utsträckning kunna ta tillvara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. För att skydda natur, värna rödlistade arter och akut utrotningshotade arter är det viktigt att naturvården stärks på ett sätt som bygger på legitimitet hos de verksamheter som berörs.
frs · H9121087 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1087 av (SD) Påverkansoperation mot har frågat mig om jag har lyft problemet med den pågående påverkansoperationen riktad mot i det internationella samfundet eller särskilt med exempelvis företrädare från eller andra berörda länder. har vidtagit ett stort antal åtgärder för att bemöta desinformationskampanjen mot den svenska . UD och utlandsmyndigheterna för kontinuerligt en dialog med andra länders företrädare. UD har exempelvis bjudit in företrädare för länder som berörs till möte där flera departement och myndigheter kunde informera om gällande lagar och regler rörande i . , och berörda utlandsmyndigheter har utöver det bemött desinformation och besvarat frågor i sina olika kanaler för kommunikation, däribland sociala medier.
frs · H9121088 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1088 av (M) Värnande av svensk säkerhet och nordisk enhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i ljuset av den danska omläggningen av utrikespolitiken, i syfte att värna svensk säkerhet och nordisk enhet. Som jag tidigare understrukit ska säkerhetspolitiska linje vara långsiktig, förutsägbar och präglas av kontinuitet. Detta innebär att det inte är aktuellt med några tvära kast i den svenska säkerhetspolitiken. Men vår solidariska säkerhetspolitik bygger på att vi samarbetar med andra och vårt EU-medlemskap utgör den viktigaste plattformen för denna politik. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet inom EU, samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde. har vi byggt upp ett fungerande försvarspolitiskt säkerhetsnätverk, och slutit ett 30-tal överenskommelser och omkring 20 samarbetsavtal, inte minst med våra nordiska och baltiska grannar. har ett mycket nära samarbete och löpande konsultationer med övriga nordiska länder i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Det nordiska samarbetet är ett komplement till de existerande samarbetena inom EU och med Nato. De nordiska utrikes- och försvarsministrarna har regelbundna överläggningar för att stärka samstämmigheten. Jag ser fram emot en dialog med min danska kollega om den nya danska strategin.
frs · H9121089 · 2022-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1089 av (SD) Evakuering av svenskar i har frågat mig varför inte svenskar likt andra länders medborgare ombeds att lämna , och vad jag menar krävs för att ambassaden ska påbörja evakuering. utfärdade en avrådan från alla resor till och uppmanade svenska medborgare att lämna landet. fullgör sina uppgifter så länge det är förenligt med svenska intressen och myndigheten fortfarande kan fungera. Ambassadens säkerhet är därvid högsta prioritet.