ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912694 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:694 av (M) skärpta inreseregler har frågat justitie- och inrikesministern om han avser att ta initiativ till att upprätta testcenter vid de största gränsövergångarna in till , eller om det är regeringens avsikt att de nya kraven om intyg om negativt resultat från covidtest i praktiken ska innebära att den svenska gränsen för exempelvis många norska medborgare ska vara stängd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. EU-länderna har under pandemin reglerat inresor från andra medlemsstater och övriga länder på olika sätt. Reglerna i andra länder har också ändrats med mycket kort varsel med liknande regleringar som i . Precis som frågeställaren skriver var länge ett av de länder som hade minst restriktiva regler för inresa, särskilt för resande från våra nordiska grannländer. bedömde att smittläget i kombination med utbredningen av omikronvarianten i andra länder, var så allvarligt att ett krav på uppvisande av negativt test borde finnas. Regeringen beslutade därför enligt myndighetens hemställan. inkom med en ny hemställan till regeringen om att ta bort krav på negativt test för covid-19 för utländska medborgare före inresa till i förordningen (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till och i förordningen (2020:1258) om tillfälligt inreseförbud vid resor från EES-stater och några andra stater till och ändra tillbaka till de regler som gällde före . Utländska resenärer kommer därmed fortsatt att få uppvisa en av delarna i EU:s covidbevis för att få resa in i landet. Hemställan behandlas nu av regeringen.
frs · H912695 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:695 av (SD) Hemlösa äldre och fattigpensionärer har frågat mig om vad jag och regeringen avser att göra för att minska antalet hemlösa äldre och fattigpensionärer som tvingas förlita sig på ideella krafter. Varje kommun svarar för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) är samhällets yttersta skyddsnät och varje person har rätt att få sin ansökan individuellt prövad. Personer som befinner sig i hemlöshet är en heterogen grupp. Det som är gemensamt för dem är att de befinner sig i en mer eller mindre osäker boendesituation och har svårt att komma in på den ordinarie bostads-marknaden. Ekonomisk trygghet för äldre är en central del i den svenska välfärds-modellen. Alla pensionärer, såväl kvinnor som män, ska kunna känna ekonomisk trygghet när de lämnar arbetslivet. Grundskyddet för pensionärer är avgörande för att skydda ekonomiskt svaga äldre och motverka ekonomisk utsatthet under ålderdomen. För den grupp som har de lägsta marginalerna som pensionärer finns det ett äldreförsörjningsstöd i socialförsäkringen som finansieras via statens budget. För att ge de som har de minsta ekonomiska marginalerna en höjd disponibel inkomst har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå ska höjas . Dessutom, som en följd av det höjda bostads-kostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer, föreslogs också en höjning av den skäliga bostadskostnaden för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till för ogifta och till för gifta. Regeringen har även tagit flera initiativ för att motverka hemlöshet. Regeringen har –2021 beslutat om statsbidrag om till de 10 kommuner med flest personer i akut hemlöshet för att förbättra situationen och motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Regeringen gav i uppdrag att analysera och lämna förslag på åtgärder för att långsiktigt förebygga och motverka hemlöshet. Regeringen avser att ta fram en nationell hemlöshetsstrategi för perioden –2026. Strategin bör omfatta förebyggande arbete, åtgärder mot akut hemlöshet och vägen till ett eget boende som ett sätt att motverka social och strukturell hemlöshet.
frs · H912696 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:696 av (SD) Straffskärpning för våld mot tjänstedjur har frågat mig om jag avser att verka för att personer som utövar våld mot djur som används i brottsbekämpande syfte ska kunna dömas enligt lagstiftningen om våld mot tjänsteman, för att signalera en straffskärpning och en uppgradering i synen på djur i polisens tjänst. Polisens hästar och hundar är mycket viktiga för polisens verksamhet. Den som angriper t.ex. en polishund ska därför kunna dömas till ett kännbart straff. När brottet sabotage mot blåljusverksamhet infördes gjordes det därför tydligt att ett angrepp mot en polishund skulle kunna omfattas av det nya brottet och därmed kunna leda till ett långt fängelsestraff. Den som angriper en polishund kan alltså dömas för ett brott med strängare straffskala än den som gäller för våld eller hot mot tjänsteman. Jag ser mot den bakgrunden inte anledning att ta ett sådant initiativ som efterfrågar.
frs · H912697 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:697 av (KD) Vårdnadshavares rätt att ta del av omyndiga barns digitala vårdkontakter via 1177 har frågat mig om jag avser att verka för att vårdnadshavare ska ges möjlighet att hantera sina omyndiga barns vårdkontakter och eventuella recept digitalt, främst via 1177. Som jag har svarat på tidigare, snarlika frågor (2020/21:1171 Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar, samt 2020/21:2756 Vårdnadshavares tillgång till sina barns journaler), så tycks det för 13–15-åringar ha etablerats en praxis där huvudregeln för tillgång till journaluppgifter är att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har förståelse för att denna ordning uppfattas som omständlig. vill jag understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om.
frs · H912699 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:699 av Boriana (M) Kontrollerna av covidtest för inresandet Boriana har frågat mig vilka åtgärder som jag avser vidta för att säkerställa att de av regeringen beslutade reglerna för inresa till efterlevs. Som grund för frågan anges att polisen enligt uppgifter i media utför selektiva kontroller. De inreseregler som beslutats av regeringen ska efterlevas av var och en. Det är en fråga om personligt ansvar i den situation med rådande pandemi som vi befinner oss i. kontrollerar också att så sker och det gör man utifrån sina operativa bedömningar och prioriteringar av sina resurser. , , beslutade regeringen att upphäva det särskilda kravet på PCR-test för inresa i . Inreserestriktionerna återgår därmed till vad som gällde före . Detta i enlighet med en hemställan från . Regeringen står alltjämt redo att fatta de beslut som är nödvändiga för att hantera smittspridningen.
frs · H912700 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:700 av Boriana (M) Smittspridningen av covid-19 Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att smittspridningen av covid-19-virus inte ska öka till följd av bristande efterlevnad av de av regeringen beslutade reglerna för inresa till . Smittskyddsåtgärder kopplat till resande är några av ett stort antal åtgärder som är vidtagna mot covid-19. aviserades ytterligare smittskyddsåtgärder. Regeringen har beslutat om ett tillfälligt inreseförbud till för utländska medborgare. Detta har i olika former gällt . Frågeställaren nämner det krav på negativt test för covid-19 före inresa till som infördes . Regeringen har beslutat att ta bort detsamma i enlighet med en hemställan från . Myndigheten bedömer att testkravet är en proportionerlig åtgärd eftersom spridningen av omikronvarianten i innebär att resenärer inte längre bedöms utgöra en särskild risk. Beslutet innebär en återgång till de regler som gällt tidigare: Vid resa från ett land inom EU/EES måste utländska medborgare uppvisa EU:s digitala covidintyg eller motsvarande om de inte omfattas av något av gällande undantag. Vid resa från tredjeland måste utländska medborgare omfattas av något av undantagen från inreseförbudet och dessutom kunna uppvisa ett negativt test för covid-19 utfört före inresa till eller vara undantagen även från testkravet. Härutöver uppmanar alla som reser in i från utlandet att testa sig vid symtom på covid-19 och följa de allmänna råd och rekommendationer som gäller i . Regeringen och bedömer kontinuerligt nödvändigheten av olika smittskyddsåtgärder mot covid-19. Åtgärder ska vidmakthållas så länge de är motiverade, men ska inte finnas kvar längre än nödvändigt.
frs · H912701 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:701 av (SD) Neutral utvärdering av reformen för slopande av revisionsplikten har frågat mig om jag avser att komplettera kommittédirektiven till utredningen om bolaget som brottsverktyg genom att en allomfattande uppföljning av reformen för avskaffande av revisionsplikten görs, bortkopplad från direkt förslag om återinförd revisionsplikt. har förekomsten av brott inom och mot företag i allt högre grad blivit ett allvarligt problem. Det medför att seriösa företagare tvingas verka på en marknad där konkurrensen snedvrids. Dessutom går samhället miste om skatteintäkter. Regeringen ser allvarligt på detta och har därför beslutat om en utredning för att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter. I utredningsuppdraget ingår flera frågor, bl.a. om kontrollerande roll bör utökas i ett brottsförebyggande syfte, hur en skyldighet att ge in digitala årsredovisningar bör utformas, om det bör införas en särskild straffbestämmelse om bolagskapning samt frågan om en revisionsplikt för små aktiebolag. och har förespråkat en återgång till revisionsplikt för små aktiebolag. När det gäller revisionsplikten framgår det av direktiven att utredaren ska redovisa de för- och nackdelar som finns med nuvarande undantag från revisionsplikten för små aktiebolag respektive en återinförd revisionsplikt för sådana bolag. För att det ska finnas ett underlag vid ett senare eventuellt beslut om att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag ska utredaren också lämna förslag på en lämplig utformning av en sådan revisionsplikt. När väl utredningen presenterat sitt betänkande och remissinstanserna lämnat sina synpunkter kommer regeringen att ta ställning till hur man ska gå vidare med de aktuella frågorna, inklusive revisionsplikten för små aktiebolag. Det bör också nämnas att utredningen enligt direktiven ska ta hänsyn till såväl brottsförebyggande aspekter som effekterna för företagen, inklusive företagens regelbörda. I utredningen kommer dessutom att ingå experter och sakkunniga som kan bidra till olika perspektiv i frågorna. Därutöver ingår det i utredningsuppdraget att ha en dialog med berörda myndigheter och parter. Olika aspekter och intressen av frågorna kommer således att belysas i utredningsarbetet. Jag avser därför inte att komplettera kommittédirektiven.
frs · H912702 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:702 av (M) verksamhet har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att framgent använder befintliga möjligheter för att motverka missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring. beslutade regeringen lagrådsremissen Förbättrade regler om arbetskraftsinvandring. Lagrådsremissen bygger på delbetänkandet från Utredningen om arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5) och innehåller bland annat förslag som innebär att kan förelägga arbetsgivare vid vite att lämna skriftliga uppgifter om arbetskraftsinvandrares anställningsvillkor. Det är viktigt att genomför kontroller för att motverka missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring. Regeringen har också tillfört medel för att genomföra förslagen i den planerade propositionen om förbättrade regler om arbetskraftsinvandring, vilket omfattar utökade kontroller av anställningsvillkoren. Det är rimligt att uppdrag som handlar om genomförande av nya bestämmelser beslutas efter att har antagit den aktuella lagstiftningen. Regeringen kommer därför att återkomma till den frågan när nya förbättrade regler om arbetskraftsinvandring har beslutats av . Ytterligare förslag på åtgärder för att motverka missbruk av systemet och exploatering av utländska arbetstagare är ute på remiss till (SOU 2021:88). Regeringen kommer därför att presentera fler förslag på förändringar av regelverket för arbetskraftsinvandring under det här året.
frs · H912703 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:703 av (SD) Nedtagna trygghetskameror i utsatta områden har frågat mig vad jag avser att göra för att trygghetskameror inte ska monteras ned i utsatta områden och om man kan förvänta sig åtgärder mot bakgrund av uppgifter om nedmonterade kameror. Kamerabevakning fyller en viktig funktion för att öka tryggheten på utsatta platser och bekämpa brott. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning. Kamerabevakningslagen trädde i kraft . Genom den stärktes skyddet för den personliga integriteten som möjligheterna till kamerabevakning förbättrades. Regeringen har därefter fortsatt arbetet med att underlätta användningen av kamerabevakning. Genom en lagändring togs tillståndskravet bort helt och hållet för , , och . Dessa myndigheter får nu själva bedöma när det finns förutsättningar och är motiverat att sätta upp kameror på gator och torg. togs tillståndskravet bort även för kamerabevakning i kollektivtrafiken, på flygplatser och i apotek. Regeringens arbete har således på ett påtagligt sätt förenklat möjligheterna till kamerabevakning genom att tillståndskravet för en rad aktörer har avskaffats. utgår från verksamhetsmässiga behov när de bedömer var och när kameror ska sättas upp. Enligt är inriktningen att särskilt utsatta områden ska prioriterats vid etablering av fast kamerabevakning. har över 400 fast installerade kamerapunkter på ungefär 50 olika platser fördelade i alla sju polisregioner. Det finns också 270 kameror för tillfällig kamerabevakning som man snabbt kan flytta till olika platser utifrån olika behov och problembilder. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att ska tillföras en permanent ramökning med för att öka myndighetens tekniska förmåga. Medlen ska bland annat användas till att utveckla myndighetens kamerabevakning – både fasta och kroppsburna kameror. Regeringens förslag till långsiktig satsning på utvecklad teknisk förmåga bygger på behovsbedömning och kommer möjliggöra en fyrdubbling av det fasta kamerabeståndet och ytterligare 9 000 kroppsburna kameror. Poängen med kamerabevakning är emellertid inte bara att köpa och sätta upp kameror. Det handlar om att bygga upp en kapacitet att omhänderta och effektivt utnyttja det material som kommer in via kamerorna. Det kräver långsiktighet.
frs · H912704 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:704 av (SD) Restriktioner mot gym har frågat mig varför regeringen vidtar åtgärder mot gymmen, och om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka folkhälsan genom kost och träning. Vi är mitt inne i en föränderlig pandemi. Regeringen följer noga utvecklingen av pandemin. En viktig uppgift för regeringen är att skapa balans mellan olika åtgärder och de konsekvenser som åtgärderna innebär. Regeringen är angelägen om att smittskyddsåtgärder genomförs ansvarsfullt och inte går utöver vad som är absolut nödvändigt, rätt åtgärd ska sättas in . Syftet är att minska risken för smittspridning och belastningen på vården medan arbetet med att genomföra de rekommenderade vaccinationerna fortsätter. Mot bakgrund av den ökade smittspridningen och belastningen på sjukvården anser att det är aktuellt att införa ytterligare smittskyddsåtgärder. Regeringen delar denna bedömning. Dessa åtgärder ska dock ses som tillfälliga och regeringen och kommer kontinuerligt bedöma behovet av dessa restriktioner. För gym gäller per person. Begränsningen avser verksamheter för både vuxna och barn, med undantag för undervisning enligt skollagen samt för träningar och tävlingar för barn och unga födda och . Det är viktigt att träningsverksamheter för alla fortgår men med riskreducerande åtgärder. Regeringen anser att kost och träning är viktigt, så viktigt att det fått bli ett särskilt delmål i vårt folkhälsopolitiska ramverk. (Regeringens proposition 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik). Målet handlar om att skapa ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. Regeringen har också tillsatt en kommitté för främjande av fysisk aktivitet. (Främjande av ökad fysisk aktivitet Dir. 2020:40) Regeringen menar att samhället behöver kraftsamla för att vända utvecklingen av övervikt och fetma. Kommittén har till uppgift att arbeta utåtriktat för att öka den allmänna kunskapen om vilka goda effekter fysisk aktivitet bidrar med för var och en av oss. Den nationella samordnaren ska också mobilisera och engagera relevanta aktörer i samhället.
frs · H912705 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:705 av (SD) Kärnkraften som hållbar energikälla har frågat mig när och var regeringen har fört fram uppfattningen att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin. Vid ministerrådsmötet för energi i framhöll jag att en betydande andel av riksdag ansåg att alla energikällor med låga utsläpp, inklusive kärnkraft, har en viktig roll att spela och att kärnkraftens villkor måste värnas i taxonomin. Denna hållning uttrycktes även av statssekreterare i . Statsminister framförde vid att kärnkraft kommer att fortsätta spela en viktig roll och därför bör inkluderas i taxonomin.
frs · H912706 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:706 av (M) Smittspridning i skolor har, mot bakgrund av att vill att barn testas innan skolan startar och att alla elever och skolanställda i uppmanas att testa sig före skolstart, frågat mig om jag avser att vidta liknande eller några andra åtgärder för att minska smittspridningen i skolor. Skolan är en grundpelare i samhället. Den är inte bara viktig för elevernas lärande och framtidschanser utan också för deras hälsa och mående i vardagen. Regeringen anser därför att skolan ska vara det sista vi stänger och det första vi öppnar. Att enbart testa elever och personal inför skolstart ger bara en ögonblicksbild. En bild som ändras direkt när föräldrar återgår i tjänst, fritidsaktiviteter drar igång och eleverna träffas i skolan. Det finns inte, och har heller inte funnits, några rekommendationer från om att genomföra screeningsinsatser i skolmiljöer. Myndigheten anser dock att regelbunden screening kan vara ett komplement till andra lokala förebyggande åtgärder om en huvudman gör bedömningen att sådana insatser är nödvändiga. Huvudmannen behöver då upprätta en handlingsplan för genomförandet. I vägledning för användning av antigentester vid covid-19 anges bl.a. att screening behöver genomföras regelbundet för att öka sannolikheten att hitta smittsamma personer. I samband med terminsstarten i skolorna är det vanligt med ökad spridning av olika infektioner. rekommendation om att stanna hemma vid symtom gäller för alla, även de som tidigare haft covid-19 eller är vaccinerade. Samtliga vuxna och samtliga barn från förskoleklassåldern och uppåt ska också testa sig vid symtom. Alla ska stanna hemma och agera som om de har covid-19 vid väntan på testning, och sedan på provsvar. Även barn i förskoleåldern ska stanna hemma om de har symtom på covid-19, utan att testas. Jag vill understryka vikten av att rekommendationer noggrant följs av alla. Om skolor, på grund av smittspridning, behöver övergå till fjärr- eller distansundervisning finns det bestämmelser som möjliggör detta. Den förordning som regeringen beslutade gäller fortfarande och möjliggör i vissa situationer sådan undervisning om det skulle behövas på lokal, regional eller nationell nivå. I sammanhanget är det viktigt att betona att skolor är arbetsplatser och att alla arbetsgivare, utifrån lokala förutsättningar, behöver göra det de kan för att minska risken för smittspridning. Alla huvudmän för förskole- och skolverksamheterna har ansvar för att motverka spridning av smittsamma sjukdomar i sina verksamheter, till exempel genom förebyggande åtgärder. Det handlar bl.a. om att skapa förutsättningar för att undvika större samlingar inomhus, informera om vikten av att stanna hemma vid symtom, se till att det går att upprätthålla god handhygien, främja utevistelse samt beakta ventilation och städning. Dessutom behöver alla som blir erbjudna vaccin fortsatt ta vara på möjligheten att vaccinera sig. Regeringen följer noggrant utvecklingen när det gäller smittspridningen och är beredd att vidta eventuella ytterligare åtgärder vid behov.
frs · H912708 · 2022-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:708 av (M) Översyn av terminssystemet har frågat mig om jag avser att se över möjligheterna med att i grunden förändra den svenska skolan och införa ett system med tre terminer i stället för dagens två. Huvudmannen har redan genom dagens bestämmelser stora möjligheter att besluta om läsårstider. I ska läsåret börja och sluta och ha minst och minst . Utifrån detta beslutar huvudmannen om dagarna för höst- och vårterminens början och slut (3 kap. 2 och 3 §§ skolförordningen [2011:185.]). Vidare finns bestämmelser om att den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår för en elev (7 kap. 17 § skollagen). Inom ramen för dessa bestämmelser finns möjlighet för huvudmannen att korta sommarlovet genom att förlänga de befintliga terminerna. Huvudmannen har också en skyldighet att erbjuda lovskola för elever som efter årskurs 8 riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan och elever som efter årskurs 9 inte blivit behöriga till ett sådant program (10 kap. 23 a och 23 b §§ skollagen). I budgetpropositionen har det aviserats att regeringen avser föreslå att den obligatoriska lovskolan ska utvidgas i syfte att öka andelen elever som blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utöver den obligatoriska lovskolan som huvudmannen är skyldig att anordna kan huvudmannen även välja att anordna annan lovskola och då även ansöka om statsbidrag för undervisning under skollov. I sammanhanget vill jag också nämna rätten till fritidshem som gäller t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller och i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Elever ska även i andra fall erbjudas utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av sådan utbildning (14 kap. 5–7 §§ skollagen). Den rätten gäller även . Sammanfattningsvis finns det redan inom befintligt regelverk dels en möjlighet för huvudmän att korta sommarlovet, dels en skyldighet att erbjuda såväl lovskola som fritidshem för elever som har ett behov av det.