ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111140 · 2022-02-22 00:00:00 — Fråga 2021/22:1140 Vräkning på grund av kriminell verksamhet av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Att kriminell verksamhet kan fortgå i hyrd lägenhet eller hyrd lokal med bibehållet kontrakt är ett stort problem. Det inverkar till otrygg bostadsmiljö för andra hyresgäster och vidmakthåller utsatta områdens, särskilt utsatta områdens och områden ”på gränsens” problematik och status. Lagstiftningen om vräkning av kontraktsinnehavare som ägnar sig åt kriminell verksamhet är svag i hyreslagen. I praktiken är det svårt att vräka trots att exempelvis narkotika eller olovliga vapen förvaras i lägenheten eller att kontraktsinnehavaren krossar fönsterrutor i bostadsområdet. Att det är alltför svårt att vräka en kontraktsinnehavare i sådana här fall ger flera oönskade effekter. Utöver att omgivningen är drabbad av otrygghet där man bor, och hela bostadsområden bibehåller en negativ stämpel, försvårar bristerna i lagstiftningen att kunna lösa brottslighet. Hyresvärdar har även en besvärlig sits eftersom de inte har möjlighet att vräka som de kan anses medskyldiga om de inte gör det. ställde tidigare en skriftlig fråga till ministern i ämnet med rubriken hyreskontrakt (fråga 2021/22:273) med frågeställningen: avser ministern och regeringen tillse att reglering görs gällande förverkande av hyreskontrakt för kriminella och vilka ska kriterierna vara? Svaret handlade om det regeringen gör för att motverka otrygghet på andra sätt, i framför allt utsatta områden. Där noterades även att regeringen överväger ytterligare åtgärder, utöver att man infört åtgärder mot svarthandel med hyreskontrakt samt att folkbokföringsbrottet återinförts. Åtgärderna är bra. Men problemen fortsätter och experter uttalar flera behov. Frågan är fortfarande lika aktuell. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att lägga fram förslag till en bättre reglering av hyreslagen gällande grunderna för vräkning då en kontraktsinnehavare utför kriminella handlingar?
fr · H9111141 · 2022-02-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1141 Bristen på iva-platser i av (SD) till Socialminister (S) har haft olagligt långa vårdköer men också akut brist på vårdplatser. Under pandemin har sjukvården pressats ytterligare, och utmaningarna med såväl platsbrist som personal har kommit att bli alltmer tydliga. Inte minst de fortsatt växande köerna belyser också den ohållbara situationen inom svensk sjukvård. gjordes en lex Maria-anmälan från ett sjukhus i på grund av att en patient avlidit till följd av att denne inte kunnat beredas plats på intensivvårdsavdelningen. Patienten blev i stället placerad på en vanlig vårdavdelning utan kontinuerlig övervakning trots allvarliga symtom och att denne bedömdes ha behov av intensivvård. tillhörde redan före pandemin det absoluta nedre skiktet sett till antalet iva-platser i , och faktum är att nu efter pandemin har färre antal iva-platser än landet hade före pandemin. I jämförelse med våra nordiska länder är vi även här överlägset svagast när det kommer till intensivvårdsplatser. har 4,8 iva-platser med respiratorer per 100 000 invånare medan har 13,8, 8,5 och 7,8. Det är orimligt att vården ska tvingas prioritera, något som också strider mot såväl etiska värden som riktlinjer. Bristen på iva-platser är helt enkelt alarmerande och skapar en ond cirkel. Regeringen nämner inom många andra politikområden att vi ska ligga i framkant och vara den ledande nationen. I ett välfärdsland bör därför frågan om sjukvårdens tillgänglighet och kapacitet vara prioriterad. Trots detta ser vi ingen ljusning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att får en ökad tillgång på intensivvårdsplatser så att vi kan möta vårdbehovet och inte minst ha en kapacitet i nivå med våra nordiska grannländer?
fr · H9111142 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1142 SJ:s inställda avgångar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Enligt uppgifter, bland annat i medier, ställer SJ in omkring 70 avgångar per dag . Orsaken uppges vara det nya it-system som avser planering och schemaläggning. SJ hade innan införandet av det nya it-systemet en mer process för att skapa scheman och turer för den åkande personalen. Detta system upphörde oktober/till förmån för det nya tyska it-systemet IVU/Rapid. Bytet från process till ett it-baserat system har förberetts och testats . Det it-baserade systemet skulle ha införts men stoppades, enligt uppgifter, åtminstone två gånger efter att de sista testkörningarna inte fallit väl ut. Trots år av förberedelser blev det vid den skarpa övergången ett haveri, vilket nu verkar fortsätta fram åtminstone till april. Det har för övrigt gjorts gällande att bland annat lokförare har vänt sig till facket och ifrågasatt lagligheten i de scheman som det nya it-systemet har tagit fram. Systemet har exempelvis schemalagt lokförarna att sitta och köra för långa tider i sträck, vilket om det skulle stämma är ytterst oroväckande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera, i denna för såväl passagerare som personal ytterst angelägna fråga, för att SJ ska minimera antalet inställda avgångar?
fr · H9111143 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1143 Åldringsrån av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Åldringsrån har blivit ett allt vanligare inslag i . Ofta utger sig personer för att vara poliser, hantverkare eller vårdanställda för att kunna lura äldre människor att låta dem ta sig in i deras bostad och stjäla deras tillhörigheter. Detta hänsynslösa tillvägagångsätt har vi tidigare varit förskonade från i , och det är kanske också därför dessa människor ger sig på just äldre. I Brås rapport mot äldre lyfts flera åtgärder för att skydda äldre. Bland annat nämns att äldre ständigt möter många nya ansikten inom och att man skulle kunna införa ett lagkrav om utdrag ur belastningsregistret för nyanställda inom . Rapporten uppmärksammar också behandling av känsliga personuppgifter, som ofta är enkla att ta reda på. Att ge sig på oskyldiga människor, inte minst människor som inte kan försvara sig, i deras eget hem, är enligt mig en ofattbart grym handling. Hemmet ska vara människors trygga plats, och den dagen man kan känna sig trygg i sitt eget hem har man förlorat en stor del av sin frihet. Åldringsrånen är på många sätt symtomatiska för den utveckling mot ett mer våldsamt och mer otryggt land som har drabbats av. Även rån mot barn har blivit vanligare, vilket tyder på att dagens kriminella inte skyr några medel för att tillskansa sig det de vill komma åt. Att åldringsrånen tillåts fortsätta år är skamligt. Den tillit vi tidigare haft till våra medmänniskor blir som bortblåst om vi inte agerar för att stävja denna typ av brottslighet. Det finns redan en straffskärpningsgrund för brott mot äldre, men tydligt är att brottsligheten alltjämt tillåts förekomma. Med anledning av ovanstående väljer jag att ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att införa, utreda och implementera för att bekämpa och förhindra brottslighet mot äldre?
fr · H9111144 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1144 Uppehållstillstånd för nyfödda barn till forskare av (MP) till Statsrådet (S) uppmärksammade i en artikel att nyfödda barn till utländska forskare vid hotas av utvisning. Fastän föräldrarna har giltiga uppehållstillstånd får inte barnen det vid födseln. De måste då lämna med barnet och göra en ansökan från hemlandet. En ansökningsprocess kan i sin tur ta tid vid handläggningen. Detta är förstås inget som någon nybliven förälder önskar. Det innebär en osäkerhet, ett stort arbete och i vissa fall en lång resa som egentligen sker helt i onödan. Enligt rektorn vid , , handlar det om fem barn till forskare vid just . Det finns också andra fall i andra delar av landet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att agera för att nyfödda barn till forskare ska få uppehållstillstånd vid födseln, som föräldrarna har det?
fr · H9111145 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1145 Avsaknaden av möjlighet att tvångstesta personer som ska utvisas av (M) till Statsrådet (S) Regeringen anger i regleringsbrevet för att myndigheten ska intensifiera sitt arbete med återvändande för att väsentligt öka antalet verkställda beslut om av- och utvisning. framgår av årsredovisning att myndigheten ser en tydlig risk i att kraven på PCR-testning och vaccination från mottagarländerna kommer att leda till att verkställigheterna kommer att ligga på en lägre nivå än normalt. Vidare gör myndigheten bedömningen att avsaknaden av befogenhet att tvångstesta återvändare för covid-19 fortsatt kommer att leda till längre förvars- och handläggningstider och färre verkställigheter. beslutade , efter att samlat en majoritet, om att en utlänning tvångsvis ska kunna testas, för exempelvis covid-19, för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. uppmanade också regeringen att återkomma med nödvändiga lagändringar för att säkerställa att polisen ges förutsättningar att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att få lagstiftningen på plats, och hur ser tidsplanen för det fortsatta arbetet ut?
fr · H9111146 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1146 Stenmårdens framfart i av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) Stenmården är ett främmande mårddjur som har börjat sprida sig i landet. Som skadedjur har den potential att orsaka enorma kostnader i om den skulle etablera sig. I är stenmården känd för sin underliga förkärlek att bita sönder kablar i bilar och att gräva gångar/bygga bo i isoleringen i hus. Enbart i orsakade mårdarna 214 000 försäkringsskador på bilar , och arten finns på hela kontinenten och orsakar miljardbelopp i skador . Stenmården väger som vuxen ungefär och är knappt en halvmeter lång. Mården är nattaktiv och klättrar extremt bra. Stenmården gillar miljöer med hus, bilar och god tillgång till föda, till exempel soptunnor och komposter. Något som finns i småhusområden. Den första stenmården upptäcktes nära gränsen mellan och kommuner . har den även siktats i västra . Efter att flera villaägare i fått in stenmård i sina hus har fått i uppdrag av att fälla tio stenmårdar. hade två av dem nedlagts. avvaktar resultatet av jakten för att sedan besluta hur arbetet ska gå vidare. Stenmårdens status hos är som ”främmande art”; den är inte klassad som ”invasiv”. Beteckningen som främmande begränsar jägarnas möjligheter att aktivt söka upp djuren och oskadliggöra dem. måste privatpersoner först identifiera de skygga djuren för att jakt ska initieras, något som oftast sker med hjälp av övervakningskameror i hem. Stenmårdens etablering i bär likheter med den spanska skogssnigeln, som hamnade mellan stolarna hos och . Obeslutsamheten gav snigeln chansen att brett etablera sig i landet. Stenmården behöver inventeras, betecknas som invasiv och sedan aktivt bekämpas med liknande beslutsamhet som jägarkåren framgångsrikt bekämpat mårdhunden med i norra . För det krävs också beslutsamhet hos statsrådet. I en tidigare skriftlig fråga (M2021/00755) till dåvarande statsrådet hänvisade miljöministern till uppdatering av identifierade invasiva arter i . har inte fört upp stenmården som invasiv. Myndigheten betecknar inte heller djuret som ett stort hot rent ekologiskt, vilket för dem har större betydelse än den materiella förödelse djuret kan orsaka. För politikens uppgift att bringa en helhetssyn, där även konsekvenser för samhället bör vägas in, framstår dock uppgiften att förhindra en etablering av stenmården som angelägen. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra att stenmården etablerar sig i landet?
fr · H9111147 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1147 Lagen om särskild utlänningskontroll av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterade om att flera personer häktats för allvarlig brottslighet som grovt rån och utpressning. Flera av dessa personer är kopplade till den våldsbejakande islamistiska miljön, och åtminstone en av dem är utländsk medborgare som skulle ha utvisats med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll. Personen anses alltså utgöra ett hot mot rikets säkerhet, men genom verkställighetshinder av utvisning befinner sig personen på fri fot i och kan både bryta mot befintliga restriktioner som omfattas av LSU och begå allvarlig brottslighet. menar att kommittédirektiven till den befintliga utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter varit alltför snäv och inte i tillräcklig utsträckning kan resultera i ett skydd som hindrar dessa utlänningar från att begå allvarlig brottslighet i . Vi har riktat tillkännagivanden till regeringen både 2020 och 2021 om ytterligare tilläggsdirektiv som tar ett bredare grepp för att kunna skydda samhället från personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Trots upprepade tillkännagivanden och 2021 kom aldrig några tilläggsdirektiv. riktade åter ett nytt tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en ny utredning som beaktar tidigare tillkännagivandens intention i en helt ny utredning. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att nuvarande utredning kan resultera i ett fullgott skydd mot personer som utgör ett hot mot rikets säkerhet, eller avser ministern och regeringen att hörsamma tillkännagivande och utreda ytterligare åtgärder för att kunna skydda samhället från utlänningar som utgör ett hot mot rikets säkerhet?
fr · H9111148 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1148 Felplacerade elever i särskolan av (L) till Statsrådet (S) Liberalerna har återkommande lyft frågan om särskolan, om vikten av satsningar på kvalitet och bättre anpassningar för att elever som skrivs in ska få en bra utbildning med tydliga och höga förväntningar, och inte minst att fler behöver mötas av utbildade behöriga lärare. Vi noterar några förändringar som är aviserade, vilket är välkommet. Däremot kvarstår den fråga som vi lyft i tidigare skriftliga frågor som under kammarens frågestund, och den berör felinskrivna. Det är ett sorgligt kapitel i svensk skolpolitik att ta del av alla enskilda fall där elever tidigare felaktigt skrivits in i särskolan. De negativa konsekvenserna för dessa individer som påverkat och påverkar hela deras framtid kan inte nog understrykas. Det blir svårare att ta igen missade moment inom utbildning och därmed göra sig behörig till vidare studier. Det blir också svårt att komma in på arbetsmarknaden. Den ekonomiska situationen är också tuff för många av de drabbade. Mot bakgrund av detta och vikten av att staten agerar för att kompensera dessa individer på olika sätt vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att initiera en utredning/motsvarande arbete för att kompensera de felaktigt inskrivna i särskolan ekonomiskt?
fr · H9111149 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1149 deltagande i internationella organisationer och samarbeten av (SD) till Utrikesminister (S) I årliga rapporter om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), som släpptes , uttrycks stöd för på ett antal områden. Bland annat framhåller man starkt betydelsen av att deltar i internationella organisationer. I svar på ett flertal tidigare skriftliga frågor om vad regeringen gör för att inkludera i internationella organisationer svarar utrikesministern att ”både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer” (2020/21:351) och att ”regeringen kommer att fortsätta att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer” (2019/20:1692). Det kan dock uppfattas något motsägelsefullt när regeringen å ena sidan ständigt hävdar att man fortsätter stödja deltagande i internationella organisationer men å andra sidan, när möjligheter finns till att bjuda in , inte gör det. När tidigare statsminister startade ett informellt nätverk, kallat ”the Leaders’ Network”, med politiska ledare från olika länder från alla världsdelar som, enligt regeringens hemsida, ”förenas i synen på att det krävs mer internationellt samarbete och effektiva internationella organisationer för att världen ska kunna klara utmaningar som pandemier, klimatkrisen och en ökande ojämlikhet i världen” fanns alla möjligheter att också inkludera . Särskilt med tanke på erfarenheter och kompetenser på olika områden där världen har mycket att lära. har en stabil ekonomi och ett omfattande välstånd bland invånarna. Ur ett internationellt perspektiv är dessutom en mycket viktig aktör på världshandelsmarknaden. Respekt för demokrati och mänskliga rättigheter samt försvaret av rättsstatsprincipen och yttrandefriheten är dessutom för landet grundläggande värderingar. När det gäller pandemibekämpning är landet kanske det mest framgångsrika i världen. I ett nätverk som statsministerns borde därför landet ha en given plats om man vill hitta lösningar på framtidens utmaningar. När frågan 2020/21:2124 ställdes om varför inte var inbjudet att delta i nätverket svarade utrikesministern att nätverket dock är ”endast en av många kanaler för internationellt samarbete, och utgör ett tillägg till andra kontaktytor” och att regeringens ”hållning ligger fast”. Alltså, när regeringen väl har möjligheter att inkludera i det internationella samarbetet gör man det inte. fortsätter man, med en dåres envishet, att hävda att man fortsätter stödja möjlighet att delta i internationella organisationer. Det är nog många som skulle mena att regeringen talar med kluven tunga. Det vore därför på sin plats att utrikesministern redogör för och konkretiserar på vilket sätt man verkligen arbetar med att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer och samarbeten. Jag vill därför fråga utrikesminister : Kan ministern ge konkreta exempel på hur regeringen arbetar för att stödja möjlighet att delta i internationella organisationer och samarbeten och vilka framgångar detta arbete har haft för möjlighet?
fr · H9111150 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1150 Svenska statliga bolags samarbeten med kinesiskt säkerhetsföretag av (SD) till Näringsminister (S) Efter att det avslöjats att företaget , med starka kopplingar till såväl det kinesiska som militär, vunnit en upphandling om att leverera ny säkerhetsutrustning till 5 har det avslöjats att utrustning från samma företag, som varit svartlistat i , används för säkerhetskontroller i över 20 domstolar och på över 30 av kontrollstationer i . Efter avslöjandet om att Nuctech ska leverera utrustning till har ett tillsynsärende inletts av Transportstyrelsen för att bedöma om Swedavia hanterat frågan korrekt. Men Swedavia använder redan utrustning från företaget på flera av sina flygplatser, och samma sak gäller på 13 regionala flygplatser runt om i . Enligt används även utrustning från företaget i posthantering av Postnord och CIP Checkport i . Enligt , , är kinesiska företag, oavsett var de verkar i världen, enligt en lag skyldiga att samarbeta med kinesisk underrättelseinhämtning. Experter som talat med säger att det är fullt möjligt för att föra över information från maskinerna på till . Näringsministern har i medier hävdat att han utgår från att säkerhetsskyddslagstiftningen följs, men jag vill fråga näringsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att tillse att säkerhetsskyddslagstiftningen verkligen följs, och är ministern beredd att ta initiativ för att svenska statliga bolag omgående ska avsluta alla samarbeten med det kinesiska företaget, som står kommunistparti och landets militär nära?
fr · H9111151 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1151 Sänkta skatter på bensin och diesel av (M) till Finansminister (S) invasion av kommer att påverka oljepriset. Priset per liter bensin och diesel vid pump i kommer då att höjas rejält med dagens höga skatter. som leder har föreslagit att staten borde kunna sänka skatterna tillfälligt för att solidariskt kompensera landets bilister ifall priset på olja kraftigt höjs. Det handlar i grunden om att alla som jobbar och får att fungera faktiskt ska ha rimliga kostnader för att ta sig till och från jobbet med mera. Man kan ställa sig frågan om en stor prischock på olja ska leda till kraftigt förstärkta intäkter för staten på bilisternas bekostnad. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till finansminister : Kan ministern tänka sig att sänka skatten på bensin och diesel mot bakgrund av det höjda oljepriset till följd av invasion av ?
fr · H9111152 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1152 Sänkta banavgifter för järnvägen av (V) till Infrastrukturminister (S) I ett föreläggande till kräver Transportstyrelsen att banavgifterna för järnvägstransporter höjs. Transportstyrelsen säger: ”har haft på sig att genomföra de höjningar som krävs för att uppfylla lagens krav. Deras argument att visa hänsyn till en prövad bransch är begripligt. Men här blir det en subvention som inte är tillåten. Vi som tillsynsmyndighet har därför skyldighet att agera.” Banavgifterna för järnvägstrafik har höjts . Någon motsvarande avgift finns inte för transporter på väg. Det här innebär att vägtransporter med stora utsläpp av växthusgaser och andra negativa miljökonsekvenser gynnas på bekostnad av den klimatsmarta järnvägen. Något är fel när det miljövänligaste transportslaget blir det som drabbas ekonomiskt medan långtradartransporterna kommer undan. Järnvägsbranschen har drabbats hårt under pandemin. Som ett sätt att underlätta för järnvägsbranschen har EU utfärdat en förordning som tillåter nedsatta banavgifter, och EU:s nya mobilitetsstrategi öppnar för sänkta eller avskaffade banavgifter. Glädjande nog beslutade regeringen om en nedsättning av banavgifterna. Transportstyrelsens agerande går därför stick i stäv med detta och försvårar klimatomställningen av transportsektorn. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att möjliggöra sänkta banavgifter vid behov?
fr · H9111153 · 2022-02-24 00:00:00 — Fråga 2021/22:1153 Krav på svenskkunskaper för medborgarskap av (M) till Statsrådet (S) Svenskkunskaper skapar möjligheter att tillgodogöra sig demokratiska rättigheter och skyldigheter, att arbeta, följa det offentliga samtalet och engagera sig i sina barns skolgång. Men kunskaper i det svenska språket handlar inte bara om individens möjligheter att påverka; om många personer har bristande kunskaper i svenska språket kan det också påverka politiska val och processer. ledarsida () lyfter fram ett sådant exempel rörande den kampanj som riktas mot i och där det påstås förekomma ett ”LVU-missbruk”. En av de kloka slutsatserna i artikeln är – och som också påpekas ovan – att den som inte kan följa valdebatten och nyhetsrapporteringen också har svårt att göra ett informerat val vid valurnan. Möjligheten för en tredje part att påverka och manipulera blir stor. gick betänkandet Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap ut på remiss. gick remisstiden ut. Någon proposition rörande kunskaper i svenska för medborgarskap finns inte aviserad på regeringens propositionslista för våren. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När avser statsrådet att presentera en proposition om krav på kunskaper i svenska för att få svenskt medborgarskap?