ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111578 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1578 Livestreamning av barn som utsätts av sexuella övergrepp av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Livestreamningsbrott är ett brott där gärningsmän betalar andra för att de ska utsätta barn för olika former av exempelvis sexuella övergrepp eller där en förövare genom olika påtryckningsmedel förmår ett barn att utsätta sig själv för övergrepp framför kameran. Brottet innebär oftast att en förövare inifrån sitt eget hem betalar för och regisserar antingen en tredje part eller brottsoffret självt till att begå dessa övergrepp i realtid framför en kamera. Polisen har uppgett att de har ett ojämnt inflöde av dessa ärenden och att det än så länge är svårt att säga hur covid-19 har påverkat men att de kan anta att antalet sexuella övergrepp som sker på plats, begångna av svenskar utomlands nästan helt har upphört i och med att möjligheten till resor försvann. I stället ser vi att den digitala exploateringen har ökat ännu mer explosionsartat än innan pandemin. Merparten av de ärenden som polisen utreder kan kopplas till , i första hand . Ärendena kommer till polisen via nordiska sambandsmän i , utländsk polis, frivillighetsorganisationer eller när ett globalt pedofilnätverk blir infiltrerat och man hittar svenskar. Att svenska barn också blir utsatta för sexuella övergrepp som livestreamas är ett faktum. Bland annat har polisen sett en ökning när det gäller personer som har tagit kontakt med barn på nätet i sexuellt syfte under pandemin. Här måste de polisiära resurserna stärkas upp så att fler förövare åker fast. Det gäller både den som finns bakom kameran och regisserar och den/de som köper materialet och tittar på det. Detta är särskilt viktigt nu när polisen uppgett att de tror att livestreamade sexuella övergrepp har ökat. Dessa brott upptäcks tyvärr inte på en gång utan eller inte alls. Det är fruktansvärt för de barn som blir utsatta för det, och det är ett brott som med största sannolikhet kommer att följa dem resten av deras liv. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka särskilda åtgärder ämnar ministern vidta för att minska dessa brott när vi så tydligt ser att de är på uppgång?
fr · H9111579 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1579 Uppföljning av medel som går till polisen av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Utvecklingen med gängkriminalitet i våra utsatta och särskilt utsatta områden går åt helt fel håll. Från politikens sida har arbetet med brottsbekämpning prioriterats. Tyvärr har vi sett att den negativa spiralen fortsätter med ständiga mord och skottlossningar. Högre polischefer har i medier gått ut och pratat om att om att vi är på rätt väg. I själva verket ser vi att utvecklingen med gängkriminalitet nästlar in sig överallt runt om i landet. Detta är inte längre ett fenomen som enbart kan knytas till förorterna i de större städerna. Under påsken fick vi se ytterligare exempel på hur kriminella tog över och satte skräck i vårt samhälle. Poliser hotades, misshandlades och tvingades bort från områden som togs över av gängmedlemmar och andra människor som föll in i samma mönster med att använda våld. Poliser vittnar om dåligt ledarskap, underbemanning, otillräcklig utrustning och brist på verktyg för att bekämpa upploppen på ett effektivt sätt. Otryggheten på våra gator och torg samt bostadsområden som mer eller mindre har tagits över av kriminella gäng är en skam för vårt land, och utvecklingen borde ha stoppats för länge sedan. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ämnar ministern följa upp den budget som går till polisen för att med fler poliser på gatan bekämpa brottsligheten, så att det säkerställs att de prioriterade medlen går till rätt saker?
fr · H9111580 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1580 Trygghetsberedningens delbetänkande 1 av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Beslutet att tillsätta kommittén är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet som presenterades . Kommitténs uppdrag är dock bredare än att bara omfatta gängkriminaliteten. Kommittén ska lämna årliga delredovisningar –2023. Ett slutbetänkande ska lämnas . lämnade Trygghetsberedningen över sitt första delbetänkande Vägar till ett tryggare samhälle till statsrådet . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit med anledning av slutsatser i Trygghetsberedningens första delbetänkande?
fr · H9111581 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1581 Förebyggande av onödigt lidande för sexualbrottsutsatta av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Att leva ett normalt liv utan att det präglas av psykisk ohälsa, missbruk, osunt leverne, våld och suicid, efter att man i barndomen har blivit utsatt för sexuella övergrepp, hör inte till vanligheten. Om man inte har fått hjälp i form av kunskapsbaserad traumabehandling ökar det riskerna för att man inte klarar av att leva ett normalt liv och i allra värsta fall att man inte ser någon annan utväg än att begå suicid. Med dagens kunskap vet vi att detta är ett faktum, och det är inte enbart ett lidande för brottsoffret utan det innebär också onödiga kostnader för samhället. Enligt en kartläggning från kan man inte se någon specialistmottagning med kunskapsbaserad traumavård för sexualbrottsutsatta i hela , förutom Wonsa – World of no sexual abuse, som är en stiftelse som inte ligger under en region. Detta trots att man vet att så många som av alla barn har blivit utsatta för någon form av sexuellt övergrepp enligt Stiftelsen . SKR:s kartläggning pekar på att tillgängligheten för patienter i behov av traumabehandling är låg som en följd av otydlig roll- och ansvarsfördelning. Vägen framåt går enligt SKR bland annat via ett tydligt definierat uppdrag till relevanta verksamheter för att möta vårdbehoven hos patientgruppen. Att låta sexualbrottsutsatta lida i det tysta, utan att det finns adekvat vård och behandling tillgänglig, är förkastligt. Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att det förebyggs att sexualbrottsutsatta barn och vuxna utsätts för onödigt lidande genom livet och säkerställa att det finns kunskapsbaserad traumavård tillgänglig för dem?
fr · H9111582 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1582 Brister i skolor av (M) till Statsrådet (S) TV4:s program fakta har i ett reportage granskat verksamheten vid den kommunala Sorgenfriskolan i . Enligt TV4 har elever som lämnat ordinarie undervisning för att i stället gå i en särskild undervisningsgrupp inte fått den undervisning de borde ha fått. Personal som arbetat i den särskilda undervisningsgruppen har saknat pedagogisk utbildning och insikt. Skolinspektionen har, enligt programmet, framfört kritik mot att elevernas åtgärdsplaner inte varit tillräckliga. Problemen med åtgärdsplanerna ska ha fortsatt, och Skolinspektionen ska ha återupprepat kritiken utan att skolan eller de styrande i agerat. Därtill beskrivs hur en stor andel av de elever som satts i den särskilda undervisningsgruppen haft problem att klara skolan samt att många senare blivit kriminella. Reportaget väcker flera frågor om skolans arbete, negligering av framförd kritik samt inte minst hur det politiska styret i inte tagit sitt ansvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med situationer liknande den problematik som uppstått i , där skolhuvudmannen inte säkerställt en god undervisning till barn i särskilda undervisningsgrupper?
fr · H9111583 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1583 Sanktioner mot kommuner av Boriana (M) till Statsrådet (S) I en intervju i (publicerad ) uppger migrations- och integrationsminister att han kan tänka sig sanktioner mot kommuner som vägrar att ta emot kvotflyktingar. Detta med anledning av beslutet i att prioritera flyktingar från det krigsdrabbade . I samma artikel ventilerar migrations- och integrationsministern idén om att öppna en flyktingförläggning i för att öka antalet asylsökande i kommunen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att beslut om lokalisering av flyktingförläggningar ska användas som sanktion mot kommuner som fattar beslut som inte ligger i linje med regeringens uppfattning, och avser statsrådet vidta någon åtgärd utifrån sin ståndpunkt?
fr · H9111584 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1584 Lokalisering av flyktingförläggningar av Boriana (M) till Statsrådet (S) I en intervju i (publicerad ) uppger migrations- och integrationsminister att han kan tänka sig sanktioner mot kommuner som vägrar att ta emot kvotflyktingar. Detta med anledning av beslutet i att prioritera flyktingar från det krigsdrabbade . I samma artikel ventilerar migrations- och integrationsministern idén om att öppna en flyktingförläggning i för att öka antalet asylsökande i kommunen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka faktorer anser statsrådet ska ligga till grund för beslut om var flyktingförläggningar ska lokaliseras, och hur avser statsrådet agera utifrån sin ståndpunkt?
fr · H9111585 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1585 beroendeställning till avseende vindkraft av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) För att vi bättre ska stå rustade vid kommande krig och kriser behöver öka sin självförsörjningsgrad, och det rejält. Coronakrisen har gett en tydlig bild av bristerna inom svensk beredskap, men det är inte första gången vi varnas. Skogsbränder och extremväder har tidigare visat på problem, och märks det också tydligt hur vi påverkas av kriget i . På hemmaplan har det visat sig att andelen utländska ägare av svensk vindkraft har närapå fördubblats på bara . Den enskilt största ägaren är kinesiska staten, enligt branschorganisationen ; det är minst sagt bekymmersamt. Vår elförsörjning ska inte vara beroende av vare sig rysk olja och gas eller kinesiskt inflytande över vindkraften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att inte ska befinna sig i beroendeställning till när det gäller vindkraft?
fr · H9111586 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1586 Kommunpolisernas roll av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Områdespolis och kommunpolis inrättades i samband med omorganisationen av med syfte att säkerställa kontinuitet i det lokala polisarbetet i varje lokalpolisområde. släppte en granskning av polisens arbete i utsatta områden. Man fastslog att områdespoliserna är för få. Man slog också fast att det är omöjligt, utifrån tillgängliga uppgifter, att veta hur många som faktiskt jobbar fredat som områdespoliser. Uppdraget som områdespolis upplevs som otydligt för många som jobbar med det, vilket bekräftas av en genomgång som gjort. Det ser olika ut i landet. Inom vissa områden är områdespoliserna fredade och i andra inte. I ett fall som man rapporterar om i senaste har man enbart haft tid att jobba ett fåtal pass i sin roll som områdespolis, för att man blivit ianspråktagen till andra jobb. I då gängkriminaliteten mer eller mindre tagit över vissa utsatta områden och omfattande insatser krävs för att bygga upp relationer med människor som bor där, inte minst för att förebygga att barn dras in i gäng, är detta förödande. Med hänvisning till ovanstående fråga vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att polisen har tillräckliga resurser för att jobba med sitt uppdrag gentemot kommunerna och kommuninvånarna?
fr · H9111588 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1588 Näringspolitiska effekter av ett svenskt Natomedlemskap av (MP) till Näringsminister (S) har en debatt om svenskt medlemskap i diskuterats. ser ut att tillsammans med ansöka om medlemskap. Processen har gått oerhört fort. Statsråd har i mycket begränsad omfattning redogjort för för- respektive nackdelar med ett medlemskap. En fråga som är relevant för frågan om svenskt Natomedlemskap är vilka näringspolitiska effekter ett medlemskap skulle få. Inte minst för försvarsindustrin. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Har regeringen gjort någon analys av vilka effekter ett svenskt Natomedlemskap skulle få för exporten inom näringslivet generellt, och för exporten inom försvarsindustrin i synnerhet?
fr · H9111589 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1589 En ny uppföljningsmodell av polisens arbete av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) En väl fungerande polis är en förutsättning för en trygg rättsstat. Svensk polis har stora utmaningar att fullfölja sitt uppdrag och behöver ökade resurser både ekonomiskt och lagföringsmässigt, men det är även en ledningsfråga. Det finns en ledningskultur inom polisen som hämmar en sund utveckling. Det strategiska och operativa polisarbetet analyseras och utvärderas inte som det borde. De problem som har i sitt sätt att bedriva sin verksamhet beror på att ett grundläggande analysarbete saknas. Kritik undertrycks ofta, och projekt utvärderas inte som de borde. Utan ett sunt utvecklingsarbete är det svårt att se att svensk polis har de förutsättningar som krävs för att lyckas förändra sitt arbetssätt och därigenom uppnå förbättrade resultat. Ett tydligt exempel på de brister som finns inom polisen är kravallerna som skedde . Sedan omorganisationen har det pågått ett arbete med att ta fram en ny uppföljningsmodell som bland annat ska fånga upp mer kvalitativa faktorer . Men arbetet har ännu inte slutförts. En bättre resultatuppföljning som håller hög kvalitet och utgår från ändamålsenliga mått kommer att möjliggöra ett större ansvarsutkrävande av chefer och även vara relevant när det gäller resursfördelning inom . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur ämnar regeringen se till att detta arbete slutförs och tas i bruk ?
fr · H9111590 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1590 En utredning om internmoms av (KD) till Finansminister (S) fattade beslut om betänkandet Mervärdesskatt. I betänkandet finns ett tillkännagivande som lyder enligt följande: ”Regeringen bör snabbt utreda frågan om hur intern moms mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka en snedvridning av konkurrensen som strider mot EU:s lagar och utan att öka risken för fusk med momsen.” Glädjande nog var helt enig om detta tillkännagivande. Frågan är mycket viktig för många av ideella organisationer. Dagens internmoms, det vill säga moms på interna tjänster mellan olika juridiska personer inom samma organisation, innebär såväl kostnader som administration för organisationen. Precis som utskottet påpekar i betänkandet hämmar detta den ideella sektorn, folkrörelsernas och civilsamhällets verksamhet. Med anledning av tillkännagivande vill jag fråga finansminister : När avser regeringen att tillsätta utredningen om internmomsen?
fr · H9111591 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1591 om Sidas arbete av (SD) till Statsrådet (S) Sida, vår svenska biståndsmyndighet, är ur ett internationellt perspektiv en tämligen unik skapelse som i sitt arbete med att förmedla internationellt bistånd har utvecklingssamarbeten i omkring 35 länder. Bara hanterar Sida , och en majoritet av dessa pengar går till biståndsinsatser som utförs av helt andra aktörer. För att se omfattningen av de arbeten som utförs med stöd från Sida kan vi se hur myndigheten bidrog till 1 955 projekt och insatser samt att detta skedde i samarbete med 797 partner. För att en myndighet ska klara av att genomföra sitt arbete korrekt krävs en väl fungerande struktur med kontrollfunktioner. Detta gäller i synnerhet då andra aktörer ska utföra arbetet. har dock kommit med ny kritik mot regeringen då Sida inte tillräckligt motiverar sina prioriteringar och internationella samarbeten i redovisningen. Projektledaren för granskningen menade att det inte gick att i efterhand ”se varför Sida valt just dessa insatser, samarbetspartner och biståndsformer”. Hon menade att många av Sidas val därmed inte hade varit tillräckligt väl underbyggda. kommer kritik mot regeringen då Sidas arbete i detta avseende försvårats till följd av att regeringens styrning inte varit tillräckligt tydlig. Man menade att regeringen därför borde minska antalet uppsatta mål samt begränsa antalet stödområden. Mot bakgrund av den kritik som riktats mot regeringen vill jag fråga statsrådet : Menar statsrådet att det finns fog för den kritik som riktats mot regeringen från , och kan vi förvänta oss att statsrådet vidtar åtgärder till följd av detta?
fr · H9111592 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1592 Barn som är stillasittande av (SD) till Statsrådet (S) Barn som är stillasittande leder till negativa följdeffekter, både direkta men de kan även uppstå senare i livet ju äldre vi blir, såsom benskörhet och sjukdomar. Vi vet av bland annat Bunkeflomodellen att vi får bättre inlärningsförmåga, ökad koncentrationsförmåga och färre skador/sjukdomar vid daglig fysisk aktivitet. Det här är ingen nyhet för statsrådet, det är jag övertygad om. De barn som är inaktiva på sin fritid skadar sig i större utsträckning på skolans idrottslektioner. Det framkommer i en svensk studie som genomförts bland drygt 1 000 ungdomar i 15–16-årsåldern. De inaktiva barnen och ungdomarna skadar sig på skolidrotten till följd av dålig grundmotorik och försiktighet som medför till en ökad skaderisk. Den här gruppen har inte tillräcklig koll på sin motorik eller kropp, de har ofta låg självförtroende i rörelseaktivitet, och den fysiska aktivitetsnivån blir därmed lidande. Med tanke på de risker som stillasittande och inaktivitet medför på vår motorik och de följdeffekter som följer med in i vuxenlivet vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att motverka stillasittandet för att i längden även minska skaderiskerna?
fr · H9111593 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1593 EUTM av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen har beslutat att ska delta i EU:s träningsinsatser EUTM i . Vi har fått information om att det ska göras en strategisk översyn av EU:s träningsinsatser. Vi har också fått reda på att de åtta soldater som deltar i EUTM för räkning är suspenderade med anledning av säkerhetsläget i men är kvar i . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Anser ministern att det bidrar till operativa förmåga att ha kvar åtta soldater i i väntan på en översyn, eller har ministern för avsikt att ta några initiativ med anledning av det anförda?
fr · H9111595 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1595 Krav på hinderbelysning för vindkraftverk av (V) till Statsrådet (S) har mycket goda förutsättningar för vindkraft och annan förnybar elproduktion. Detta är positivt ur såväl ett säkerhetspolitiskt som ett klimatmässigt perspektiv. För att möjliggöra vindkraftsutbyggnaden måste det bli lättare att få tillstånd. Ett enkelt sätt att främja utbyggnaden handlar om att förändra de svenska kraven på hinderbelysning. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om markering av föremål som kan utgöra en fara för luftfarten och om flyghinderanmälan (TSFS 2020:88) ställer krav på att alla vindkraftverk ska utrustas med högintensiv hinderbelysning som är påslagen dygnet runt. Syftet är att underlätta navigering för luftfarten. Eftersom belysningen kan uppfattas som störande av närboende bidrar kraven även till att kommuner använder sitt veto och stoppar vindkraftsprojekt, alternativt ställer krav på vindkraftverken får vara max , vilket skulle minska elproduktionen och hota investeringarna. Internationella civila luftfartsorganisationen () tog dock bort kravet på högintensivt ljus för vindkraftverk . En internationell jämförelse genomförd av Transportstyrelsen visade att andra länder har harmoniserat sina regelverk med rekommendation, endast och ställde samma krav som , och alla länder utom ett tillåter behovsstyrd hinderbelysning. Behovsstyrning kan exempelvis innebära att högintensivt ljus endast används vid svåra väderförhållanden eller när ett flygplan befinner sig i närheten. Utifrån erfarenheter från andra länder framstår det som både möjligt och önskvärt att även harmoniserar regelverken med samt möjliggör behovsstyrd hinderbelysning, vilket föreslås av Energiföretagen och vindkraftsbranschen. har på uppdrag av och Försvarsmakten bland annat undersökt frågan om hinderbelysning. De publicerade sina slutsatser och anser bland annat att ”reglerna för hinderbelysning i [borde] harmoniseras med de internationella reglerna”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att Transportstyrelsen uppdaterar sina föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2020:88), med syfte att harmonisera de svenska regelverken med de internationella rekommendationerna, och möjliggör behovsstyrd hinderbelysning?
fr · H9111596 · 2022-05-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:1596 Jämförelse av elsystem av (V) till Statsrådet (S) Nästan åtta av tio aktuella vindkraftverk stoppades av det kommunala vetot . Ett av skälen till att många kommunpolitiker säger nej till vindkraft är att deras partier nationellt föredrar och i stället vill satsa på kärnkraft. Detta trots att det inte finns några ansökningar om kärnkraft och att ny kärnkraft ligger långt fram i tiden. Det betyder att kärnkraften i praktiken bromsar den nödvändiga utbyggnaden av elproduktionen. Det är mot denna bakgrund positivt att regeringen i elektrifieringsstrategins åtgärd 51 ”Ökad kunskap om realistiska utvecklingsvägar för befintlig och ny elproduktion”, skriver: ”Potentialer, ledtider och andra förutsättningar för olika kraftslag att tillsammans bidra till en robust, konkurrenskraftig och hållbar elförsörjning samt hur befintliga och nya anläggningar kan samverka ska belysas. En jämförelse ska göras mellan helt förnybara elsystem och olika elsystem som inkluderar kärnkraft (livstidsförlängd och/eller ny). Väsentliga hinder för marknadsdrivna investeringar ska belysas och förslag lämnas för att röja hinder.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att låta genomföra en jämförelse mellan helt förnybara elsystem och olika elsystem som inkluderar kärnkraft?
fr · H9111597 · 2022-05-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:1597 Dödsskjutningen av av (S) till Utrikesminister (S) I skuggan av kriget i har kunnat öka sin press och sina attacker på palestinierna. , som är amerikansk medborgare, sköts ihjäl av israeliska ockupationsstyrkor när hon rapporterade i på den ockuperade . Hon var en palestinsk journalist som arbetade som nyhetsreporter för mellan var en av de mest framstående journalisterna i , och en veteranreporter, som efter sin död beskrevs som en av de ”mest framstående personligheterna i arabiska medier”. Hennes karriär har innefattat att täcka stora palestinska händelser, inklusive den andra intifadan, samt att analysera israelisk politik. Hennes liverapportering på tv och i andra utvalda kanaler var välkända, och hon inspirerade många palestinier och andra araber att fortsätta sina karriärer inom journalistik. Hon var givetvis också förebild för många unga kvinnor i . Videomaterial från dödsplatsen visar att besköts trots att hon och hennes kolleger bar på blå-vita skyddsvästar med ordet ”press” skrivet på magen och ryggen. Journalistkollegor som var på plats i närheten av säger att det var israeliska soldater som avfyrade de dödliga skotten. Enligt Reportrar utan gränser har 144 palestinska journalister skadats av israeliska styrkor över , och östra , och lämnade International in ett klagomål till och anklagade israelisk militär för att systematiskt rikta in sig på journalister. Direktören för Reportrar utan gränser, , beskrev mordet på henne som ett brott mot och FN:s säkerhetsråds resolution om skydd av journalister. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern, iSverige och inom EU, uppmärksamma dödsskjutningen av ?