ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912985 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:985 av (M) Skattebefrielse på biodrivmedel har frågat mig om jag och regeringen avser att ansöka om skattebefrielse för rena biodrivmedel hos EU , och vad regeringen gör i övrigt för att säkra en fortsatt skattebefrielse. har ett statsstödsgodkännande som möjliggör skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. Statsstödgodkännandet löper ut . har haft en negativ inställning till biodrivmedel som kommer från livsmedels- och fodergrödor. presenterades nya miljöstödsriktlinjer som innehåller det regelverk som tillämpar för att godkänna statliga stöd, som t.ex. vår skattebefrielse. Det är många och i vissa fall komplicerade villkor och det råder därför fortfarande oklarhet om kommer kunna ha kvar skattebefrielsen för höginblandade biodrivmedel i nuvarande utformning. För att säkerställa att rena och höginblandade biodrivmedel inte står helt utan någon form av stöd har ett förslag om att införliva de rena och höginblandade biodrivmedlen i reduktionsplikten remitterats. Remisstiden för den remitterade promemorian går ut . Remissinstansernas svar kommer därefter att beredas. Regeringen arbetar för att gröde- och livsmedelsbaserade biodrivmedel även framöver ska kunna främjas. Regeringens utgångspunkt är en fortsatt skattebefrielse för biobränsle och arbetet med att analysera de nya miljöstödsriktlinjerna och vad de innebär för möjligheter att få förlängt statsstödsgodkännande för en skattebefrielse pågår nu inom . När analysarbetet av riktlinjerna och beredningen av den remitterade promemorian är avslutad avser regeringen att ta ställning till hur rena och höginblandade biodrivmedel ska främjas .
frs · H912986 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:986 av (M) Konsekvenserna av vårbocksjakt har frågat mig hur jag avser att följa upp konsekvenserna av vårbocksjakt i och . Regeringen fattade beslut om ändringar i jakttiderna och förordningsändringarna trädde i kraft , då det nya jaktåret började. Regeringens beslut bygger på ett gediget och brett förankrat underlag från som även har remitterats av . I samband med remiss framförde flera remissinstanser att vårjakt på skulle omfatta hela landet. Även ansåg att vårjakt på kunde införas i samtliga län och att det saknades negativa erfarenheter av vårjakt på . Möjlighet till vårjakt på har tidigare enbart varit tillåten i de län som varit drabbade av radioaktivt nedfall efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl (, , , och ). Under de som denna jakt varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ påverkan på rådjursstammen. Vårjakt på i hela landet möjliggör minskade skador och en god förvaltning av rådjursstammen. Notera också att det inte finns något krav att jägare ska jaga utan jakten är frivillig. ska minst se över jakttider och vid behov föreslå ändringar till regeringen.
frs · H912987 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:987 av (M) Djurfria forskningsmetoder har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stimulera och öka användningen av djurfria försöksmetoder där det är vetenskapligt möjligt. är ett föregångsland när det gäller djurskydd och det är regeringens ambition att ska fortsätta att vara det. När det gäller användning av försöksdjur är grundförutsättningen att djur får användas bara om syftet med försöket inte kan uppnås utan användning av djur, att så få djur som möjligt används och att djuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt, enligt den s.k. 3R-principen, från engelskans replace, reduce och refine. Jag ser det som angeläget att fler alternativa metoder till djurförsök utvecklas. 3R-principen är väl etablerad i och vid finns ett för 3R-frågor som har byggts upp i samverkan med företrädare för forskarsamhället, industrin och djurskyddsorganisationer. 3R-center arbetar med att bistå forskningsfinansiärer och långsiktigt verka för att större vikt ska läggas på 3R-aspekter i forskningsansökningar. 3R-centret bidrar till att stärka djurskyddet för försöksdjuren genom att främja och samordna arbetet med alternativ till djurförsök. 3R-centret har också fått i uppdrag av nationella kommitté för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål att ta fram en strategi för hur djurförsöken ska kunna fasas ut . har tillförts 2021–2023 för arbete inom för 3R-frågor i enlighet med budgetpropositionen . finansierar forskning om och utveckling av alternativa metoder till djurförsök. ska användas för detta ändamål och utlysningar ska ske i samråd med . Finansieringen inkluderar även öronmärkta medel till svenska laboratoriers medverkan i projekt om utvärdering av alternativa metoder på EU-nivå. Vidare avsätter forskningsrådet Formas totalt för forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder. Syftet är att bidra till ökad kunskap och användning av kunskap baserad på forskning i djurskydds- och djurvälfärdsrelaterade frågor. Genom dessa satsningar arbetar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Detta är ett viktigt steg för att ersätta alla försök på levande djur, i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte, så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det.
frs · H912988 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:988 av (M) och ny trålgräns på prov har frågat mig om jag informerat och om beslut när det gäller att flytta ut trålgränsen i på prov. Vad gäller frågan avseende strömmingen i , pågår ett arbete med att inhämta ett bredare kunskapsunderlag för att identifiera orsakssamband. I det arbetet har bl.a. kontakter tagits med andra medlemsstater. Våra grannländer är således medvetna om frågans aktualitet i . Som jag besvarade i riksdagsfråga 2021/22:822 Utflyttning av trålgränsen i , så arbetar regeringen aktivt med att hantera tillkännagivanden.
frs · H912989 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:989 av (M) Utredningen om tjänstemannaansvar har frågat mig om jag har för avsikt att ytterligare förlänga utredningstiden för tjänstemannaansvarsutredningen. Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (Ju 2020:12) överlämnade sitt betänkande En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Utredningens förslag kommer att remitteras. Det finns därför inte något behov av att ytterligare förlänga utredningstiden.
frs · H912990 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:990 av (M) Antalet inre utlänningskontroller har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att underlätta arbete med utlänningskontroller för att effektivisera återvändandet. En grundläggande princip för en långsiktigt hållbar migrationspolitik är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i lämnar landet. arbete med inre utlänningskontroll är ett viktigt verktyg för att veta vilka som uppehåller sig olovligt i landet och utgör därmed en viktig del i att upprätthålla den reglerade invandringen och motverka skuggsamhället. Regeringen har på olika sätt vidtagit åtgärder för att vässa arbetet med kontroller av utländska medborgare som inte har rätt att vistas i landet. har utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner för att upptäcka arbetsgivare som anställer utländska medborgare som saknar tillstånd för att vistas och arbeta i landet. har också fått utökade befogenheter i samband med genomförande av inre utlänningskontroller genom att, till exempel, kunna uppta fingeravtryck. överlämnades betänkandet Åtgärder i gränsnära områden (SOU 2021:92) till regeringen. Utredningen hade i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden för att bland annat kontrollera personers vistelserätt i och, om så inte bedöms vara fallet, föreslå ändringar av regelsystemet. Betänkandet är ute på remiss. Regeringen har därtill, genom senaste årens regleringsbrev, uppdragit åt att fortsätta upprätthålla och vidareutveckla sin förmåga rörande inre utlänningskontroll och att säkerställa att kontrollerna sker rättssäkert och effektivt. arbetar kontinuerligt med detta uppdrag genom ökade utbildningsinsatser inom hela myndigheten och satsningar på teknisk utveckling. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra och effektivisera kontroller av personer som vistas olovligen i landet och jag utesluter inte att överväga ytterligare åtgärder .
frs · H912991 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:991 av i (M) Långtidsarbetslösheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dessa höga nivåer. Långtidsarbetslösheten är inte bara ett problem för den som drabbas utan är något som angår oss alla. Varje gång någon tar sig ur långtidsarbetslöshet minskar vi risken för socialt utanförskap och ökar skatteintäkterna till vår gemensamma välfärd. Den som blir arbetslös ska därför få möjlighet till utbildning, omställning och vid behov få stöd att hitta ett nytt arbete. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en jobbsatsning på för att bland annat motverka långtidsarbetslösheten. Det handlar om satsningar på utbyggt kunskapslyft, personalresurser till Arbetsförmedlingen, fler arbetsmarknadsutbildningar, omställningsstöd, upphandlade matchningstjänster och subventionerade anställningar. Tyvärr innebar justering av regeringens budgetförslag att tillskotten för arbetsmarknadsutbildningar minskades och att extratjänster avvecklas. Extratjänster kan skapa arbetstillfällen och öka möjligheten till arbete, inte minst för utrikes födda kvinnor. Regeringen arbetar även för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa införs i enlighet med parternas förslag. Etableringsjobb innebär en helt ny modell att subventionera och stimulera anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Insatsen bedöms bidra till att fler nyanlända och långtidsarbetslösa kan komma i arbete när samhället öppnar upp efter pandemin. Som framgår av budgetpropositionen och styrningen av Arbetsförmedlingen är långtidsarbetslösheten en prioriterad fråga för regeringen. Det är även en viktig del i arbetet för att bryta segregationen. Regeringen ska vända på varje sten för att hitta åtgärder som gör att människor kommer i arbete och blir en del av samhällsgemenskapen. Jag följer noga utvecklingen av långtidsarbetslösheten och överväger kontinuerligt behovet av ytterligare åtgärder.
frs · H912992 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:928 av (M) Åtgärder mot lantbrukarnas ökade kostnader, fråga 2021/22:964 av (SD) Ökade kostnader i jordbruket samt fråga 2021/22:992 av (SD) Lantbrukets förutsättningar och situation har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svenskt lantbruk ska kunna få lönsamhet på gårdsnivå i syfte att nå målen i livsmedelsstrategin. har frågat mig vad jag tänker göra för att underlätta den svåra situationen för lantbrukarna. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att lantbrukets förutsättningar och situation ska förbättras. lönsamhet utmanas av kostnadsökningar som en följd av ökade priser på flera olika insatsvaror. Kostnadsökningarna påverkar inte bara svenska lantbrukare utan är i huvudsak kopplade till förändringar på råvarupriser och energipriser generellt. har priserna på flertalet jordbruksvaror ökat, vilket till del kan kompensera för de ökade kostnaderna. I linje med den svenska livsmedelsstrategin arbetar regeringen aktivt för att långsiktigt stärka konkurrenskraften i svenskt lantbruk. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 innehöll satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan del 2 innehöll satsningar på 2020–2025 samt en extra förstärkning på . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar om 2021–2023. Regeringen beräknar att för åren 2024–2025 tillföra och för åren 2026 och framåt . Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Dessutom aviserades en ytterligare förstärkning på –2025 i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) till vildsvinspaketet som är en åtgärd i handlingsplanerna. Regeringen har därtill gjort stora satsningar i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är därutöver ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. En central utgångspunkt när strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken har utformats är att den ska stärka jordbrukets lönsamhet och underlätta möjligheten att nå livsmedelsstrategins mål. Totalt –2027 omfattar den strategiska planen . Utöver detta beräknas ca tillföras nationella åtgärder som möter målen i GJP. Hur utvecklingen av priset på insatsvaror och jordbruksvaror förändras framöver kommer vara en viktig faktor för jordbrukets lönsamhet tillsammans med regeringens insatser för att långsiktigt förbättra lönsamheten och konkurrenskraften för svenskt jordbruk. Jag har en nära dialog med näringen kring dessa frågor i syfte att fortsatt analysera och följa situationen.
frs · H912993 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:993 av (M) Verkställande av utvisningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utvisningsbeslut som fattas av svenska myndigheter även verkställs. En grundläggande förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som motverkar framväxten av ett skuggsamhälle är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i återvänder till sitt hemland. En rad åtgärder har vidtagits för att öka återvändandet och har mer än 94 000 före detta asylsökande lämnat . Regeringen fortsätter att arbeta aktivt för att öka återvändandet av personer som inte har tillåtelse att vistas i landet. Bland annat har och i sina regleringsbrev fått i uppdrag att intensifiera sitt arbete för att väsentligt öka återvändandet. Myndigheterna har regeringens fulla stöd i detta arbete. Initiativ har även tagits i syfte att förbättra samarbetet med berörda ursprungsländer. Regeringen har en hög ambition när det gäller ett väl fungerande återvändande och kommer att presentera fler förslag för att komma till rätta med problemen.
frs · H912994 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:994 av (M) Bensin- och dieselskatterna har frågat mig vilka initiativ jag nu avser att ta för att minska skatterna på bensin och diesel. Drivmedelspriserna har stigit kraftigt och vi följer prisutvecklingen noga. Förklaringarna till de höga drivmedelspriserna ligger främst på det allt högre oljepriset och en ökad inblandning av hållbara biodrivmedel inom ramen för reduktionsplikten. Det är här viktigt att notera att drivmedelsskatter inte avviker markant från många andra EU-länders och att ingen del av prisuppgången beror på initiativ till höjda drivmedelsskatter. Det senaste beslut som har fattat om att förändra drivmedelsskatterna var tvärt om när den så kallade BNP-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Syftet var att möta priseffekten av reduktionsplikten. Regeringen har därefter lämnat ett förslag till om sänkt energiskatt på bensin och diesel. Förslaget innebär att skatten, inklusive mervärdesskatt, sänks med per liter från .
frs · H912996 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:996 av (SD) Tvångstestning vid utvisning har frågat mig om jag avser att följa tillkännagivande och ge polisen möjligheten att tvångstesta personer för covid-19 efter utvisningsbeslut. En grundläggande förutsättning för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som motverkar framväxten av ett skuggsamhälle är att den som har fått avslag på sin asylansökan eller av andra skäl inte får stanna i återvänder till sitt hemland. Regeringen arbetar för att öka återvändandet av personer som inte har tillåtelse att vistas i landet. Bland annat har och fått i uppdrag att intensifiera sitt arbete för att väsentligt öka återvändandet. Myndigheterna har Regeringens fulla stöd i detta arbete. Regeringen kommer också att ytterligare intensifiera den pågående dialogen med länder som inte återtar sina medborgare. Tvångstestning av människor som ska återvända är en mycket långtgående åtgärd som även har grundlagsaspekter genom skyddet i regeringsformen mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Därför måste den typen av åtgärder både analyseras och övervägas noga. Regeringen avser att återkomma till frågan om hantering av tillkännagivande.
fr · H9111176 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1176 Förbud att arbeta vid graviditet av (SD) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) har i sitt mångåriga arbete med att uppnå jämställdhet mellan könen kommit en lång bit på vägen; dock finns fortfarande en lång väg att gå, exempelvis i arbetet med att minska klyftan mellan könen vad gäller livsinkomsten. Arbetet med jämställdhet stöter också på nya problem längs vägen som tidigare ofta inte varit aktuella. Fler och fler kvinnor arbetar numera inom mansdominerade yrken såsom byggbranschen. Ett nytt problem som därmed aktualiserats är när en arbetstagare blir gravid och arbetsmiljön för henne bedöms som riskfylld. Om arbetsgivaren inte kan erbjuda omplacering har denne rätt att förbjuda den gravida att arbeta. Detta innebär att den gravida förlorar en avsevärd del av sin lön fram tills barnet fötts. Först före beräknad förlossning kan graviditetspenning beviljas, vilket i sig också är problematiskt om arbetsgivaren förbjuder arbete före detta datum. Orättvisan mellan en blivande mor och en blivande far är i detta avseende påtagligt stor. En blivande far kan arbeta med full lön ända fram tills barnet föds medan en mor riskerar att förlora en stor del av sin inkomst under graviditeten. Jämställda arbetsplatser kan på grund av det ovan anförda vara svåra att uppnå, och det finns risk att kvinnor i fertil ålder därmed väljer bort mansdominerade yrken. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Kommer ministern att agera för att regeringens jämställdhetsarbete ska uppmärksamma frågan om hur gravida kvinnor som förbjuds att arbeta ska hanteras så att ingen orättvisa utifrån kön på de blivande föräldrarna uppstår?
fr · H9111177 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1177 Kulturarvsminnen som förfaller och stängs i brist på anslag av (M) till Statsrådet (S) En av läns unika sevärdheter och populära besöksmål är vid utanför . Den var ursprungligen en biskopsborg, byggd . Både söner, som rustade upp och byggde till, och upprorsmakaren har huserat på , men efter Roskildefreden har förfallit. var det som ansvarade för ruinen, och vissa nödvändiga restaureringar gjordes. är det som äger ruinen, men tyvärr ökades inte anslagen i den storlek som de nya fastigheterna kräver. Verksamheten i och runt om drivs av , där Region och kommun ingår. Bröllop, fester av olika slag och vanlig turism är vanliga i slottsruinen. har underhållet varit eftersatt av framför allt de så kallade bidragsfastigheterna, dit räknas hos . Det är fastigheter som saknar förutsättningar att långsiktigt ge ett överskott och som därmed finansieras av anslagsmedel. Det har varit stora ekonomiska underskott på detta konto; var underskottet . I propositionen /17:116 om kulturarvspolitik står att ett större antal fastigheter bör avyttras om inte intäkterna ökar. Det är därför motiverat att se över bidragsfastigheternas antal och ambitionsnivån i förvaltningen av dessa. Fastigheterna kan avyttras eller hanteras genom mer passiv förvaltning. Bland annat ingår och Kungagraven i , som också har problem med eftersatt underhåll, så att besökare riskerar olyckor, varför fastigheterna stängs helt eller delvis. Det har varit starka reaktioner mot att man troligen måste stänga ytterligare delar av Kronobergsruinen, vilket får konsekvenser för verksamheten i, besöken till och utnyttjandet av ruinen. Detta slår också mot turismen i länet. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att dessa så kallade bidragsfastigheter ska underhållas på ett sådant sätt att de inte utgör fara för besökare och att de kan bli de turistattraktioner som de alltid har varit?
fr · H9111178 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1178 Värnande av småskaliga vattenkraftverk av (M) till Statsrådet (S) De småskaliga vattenkraftverken har haft ett tydligt stöd av en stor riksdagsmajoritet, och regeringen har fått ett flertal tillkännagivanden från som med all tydlighet har gått ut på att fullt ut ska utnyttja alla de undantag som EU:s vattendirektiv ger möjlighet till. Regeringens representanter har likaså vid ett flertal tillfällen förklarat att allt har gjorts och att myndigheterna har fått de order som krävs. Och trots tillkännagivanden och tydliga ställningstagande från regeringen har inget hänt. Myndigheterna i fortsätter ändå att agera som om alla dessa tillkännagivanden, regeringsuttalanden och regeringsbeslut inte existerade. I näringsutskottets betänkande 2019/20:NU14 står det tydligt beträffande den småskaliga vattenkraften: ”tillkännager till regeringen att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Därmed bifaller förslag med denna inriktning i ett antal motioner.” Trots beslut om att värna den småskaliga vattenkraften fortsätter myndigheterna att driva på, vilket gör att många ägare av de småskaliga vattenkraftverken känner sig hotade. Detta är ju långt ifrån acceptabelt och speciellt dåligt då behöver producera mer el och inte mindre. Fina ord är bra, men det räcker inte om landets myndigheter fortsätter, trots beslut, att hota och riva ut landets småskaliga vattenkraftverk. Detta agerande måste omgående upphöra, och regeringen har ett stort ansvar för att riksdagsbesluten verkligen följs. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att ytterligare göra för att följa beslut om att värna den småskaliga vattenkraften i och se till att den inte rivs ut?
fr · H9111179 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1179 Bristen på halvledare av (M) till Näringsminister (S) och stora problem med sårbarheten och bristen på halvledare måste åtgärdas. har många innovativa företag i högspecialiserade segment som kraftelektronik, högfrekvenselektronik, fotonik, MEMS och sensorer. Utöver detta har en betydande roll inom designdelen av värdekedjan, som står för en allt större del av halvledarkomponenternas värde. Med rätt investeringar finns stor möjlighet för att bygga vidare på dessa styrkor och stärka vår position i det framväxande europeiska halvledarekosystemet, men då behöver vi också bli mer aktiva i de industripolitiska initiativ som tas av EU inom halvledarområdet. Jag vill därför fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att se till att nu aktivt är med i de industripolitiska initiativ som tas i EU när det gäller halvledare och därmed kan undanröja framtida brister på halvledare?
fr · H9111180 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1180 Vapenregister av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Vi har ett krig i , och det ökar behovet av att vi ser över känslig information så att den inte hamnar hos våra fiender. En sån känslig information är vilka det är i landet som har vapenlicenser. Den informationen förvarades tidigare lokalt och i pappersform . De pappersregistren kunde snabbt brännas om landet blev ockuperat. Det systemet och upplägget var på vis säkrare och hindrade någon att få tag i hela registret på landets vapenägare. Om en fiende får tag i vårt register över landets vapenägare kan de vid en ockupation åka direkt ut till landets vapenägare och kräva in vapnen eller likvidera vapenägaren. Självklart är detta mycket känslig information som absolut inte får hamna i fel händer. Därför vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern sett till, eller tänker ministern se till, att våra register över landets vapenägare är så säkrade att de inte under några omständigheter kan hamna i fienders händer?