ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111326 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1326 Svarthandel med bokade tider för pass av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kötiden för att få ett nytt pass i ligger . var den första lediga tiden i , alltså en väntetid på mer än . har medgivit att väntetiderna är oacceptabelt långa, men flaggat för att situationen kommer att bestå . Förutom att detta förhållande leder till helt oacceptabla konsekvenser för de människor som behöver ett nytt pass har det också gett upphov till en illegal marknad i form av handel med bokade tider eftersom det inte införts adekvata rutiner och kontroller i samband med bokning av . Enligt uppgift i kan för att förnya sitt pass köpas för på denna illegala marknad. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att adekvata rutiner införs vid bokning av tid för att förnya pass så att den illegala handeln med bokade tider upphör?
fr · H9111327 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1327 Väntetiderna för pass av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kötiden för att få ett nytt pass i ligger . var den första lediga tiden i , alltså en väntetid på mer än . har medgivit att väntetiderna är oacceptabelt långa, men flaggat för att situationen kommer att bestå . Detta förhållande är självklart både orimligt och oacceptabelt. Hur är detta möjligt i landet med en av de längsta traditionerna i hela världen av ett fungerande myndighetsväsen, och som beskattar sina medborgare mer än i stort sett något annat land? Svenska medborgares frihet att kunna resa inskränks genom myndigheternas oförmåga att hantera en grundläggande, och till synes inte särskilt komplicerad, uppgift. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svenska medborgares frihet inte ska inskränkas på grund av helt orimliga väntetider för att få ett nytt pass?
fr · H9111328 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1328 Insatser för att stödja ryttare av (M) till Statsrådet (S) De skenande drivmedelspriserna och de oerhört höga elpriserna medför att det ser mörkt ut för ridsportens framtid. Ökade drivmedelskostnader för våra lantbrukare kommer i förlängningen att innebära ökade priser på grovfoder till hela hästnäringen och alla våra ridskolor i . De höga elpriserna innebär såklart också enormt höga kostnader för hästnäringen. Hästen spelar en viktig roll såväl ur ett samhällsperspektiv som för den enskilda individen. 360 000 hästar gör till ett av de hästtätaste länderna i . 500 000 personer rider regelbundet och ytterligare 500 000 människor har regelbunden kontakt med hästar. Ridsporten är tredje största ungdomsidrott. Ridsporten har näst högst andel kvinnor () av alla och är en av de största sporterna för personer med funktionsnedsättning. med alla ökande kostnader kan det innebära enorma svårigheter för hästnäring och ridsport, då de priserna naturligtvis måste täckas och det då kommer drabba ryttare i ridskolor med alltför höga lektionspriser, vilket kan medföra att det är en idrott för alla då det helt enkelt kan bli för dyrt för många att rida. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att initiera förslag som kan innebära insatser för att stödja ryttare i den svåra kris som de är i och ytterligare kan komma drabbas av med anledning av de skenande el- och drivmedelspriserna?
fr · H9111329 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1329 Medicin mot cystisk fibros i högkostnadsskyddet av (SD) till Socialminister (S) Lungsjukdomen cystisk fibros är en ärftlig sjukdom som gör att lungorna successivt förstörs. finns det ett nytt läkemedel, Kaftrio, mot sjukdomen. Kaftrio har ett listpris på per patient och år hos tillverkaren, men enligt svenska myndigheter är det för dyrt för att ingå i högkostnadsskyddet. I både och ger man dock medicinen. En patient som testat medicinen berättar för SVT att hon redan efter en tablett upplevde skillnad. ”Och efter tio dagars medicinering har jag ökat min lungfunktion från till ”, konstaterar patienten när SVT träffar henne på lungmottagningen i . Eftersom TLV, , har gett avslag på att medicinen ska ingå i högkostnadsskyddet reste patienten till och betalade själv för motsvarande läkemedel där. I har tillverkaren nämligen inte patent på läkemedlet och ett annat företag säljer den därför billigare där. TLV säger att medicinen är bra, men att man tyvärr har fått säga nej till den eftersom ”priset är alldeles för högt”. Av denna anledning vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra att en medicin som uppenbarligen både patient och myndighet anser vara bra ska kunna ingå i högkostnadsskyddet, och om inte, varför?
fr · H9111330 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1330 Biotopskydd av (C) till Statsrådet (S) i län har hemställt till regeringen om undantag för odlingsrösen och grindöppningar från biotopskyddet och informerat regeringen om en regional tillämpning för flytt av stenmurar och öppna diken. län är ett av viktigaste områden för livsmedelsproduktion. är odlingslandskapet i delar av länet småbrutet och stenbundet, särskilt i de inre delarna och på . Det innebär att det finns en mycket rik förekomst av biotoper i form av bland annat stenmurar och odlingsrösen. Detta är i grunden positivt för den biologiska mångfalden och bidrar till länets unika natur- och kulturvärden. omöjliggörs i många fall ett rationellt brukande av åkermarken. Det finns i delar av länet ett mycket stort behov av rationalisering för att jordbruket ska kunna fortsätta att utvecklas och bidra till målen i livsmedelsstrategin, både den regionala och den nationella. Biotopskyddet i dess nuvarande utformning riskerar att bli kontraproduktivt genom att just de livsmiljöer som ska skyddas försvinner om åkermarken inte längre brukas. I län finns mot bakgrund av ovanstående, samt den dramatiska kostnadsutveckling svensk livsmedelsproduktion utsätts för till följd av världsläget, ett överhängande och reellt hot att värdefull kan komma att överges, att betesdriften upphör på naturbetesmarker med höga biologiska och kulturhistoriska värden och att intresset för generationsskifte mellan lantbrukare minskar. Statens regionala företrädare, i län, bedömer därför att en regional tillämpning av biotopskyddet är helt nödvändig. Man menar att biotopskyddets syfte och länets rika natur- och kulturvärden kan upprätthållas även vid förändringar i enlighet med hemställan Den uppkomna situationen efter den ryska invasionen av med påföljande risk för att av den globala spannmålsproduktionen försvinner gör läget akut. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När och på vilket sätt avser statsrådet och regeringen att tillmötesgå hemställan angående undantag för odlingsrösen och grindöppningar från biotopskyddet i län?
fr · H9111331 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1331 Den fortsatta krisen för flyget av (C) till Infrastrukturminister (S) har flygets största globala kris någonsin, förorsakad av viruset covid-19, pågått . Förhoppningen om en snar återhämtning släcktes , och vi ser nu återigen att flygbolagen tvingas ställa in flygningar till följd av restriktioner och stängda gränser. Därutöver har den ryska invasionen av kommit att påverka den globala flygindustrin. Detta är en utveckling som får dramatiska följder. Swedavia har redovisat en minskning med jämfört med resenärsnivåerna före pandemin 2019. Situationen för många regionala flygplatser är lika alarmerande. Coronapandemins påverkan är på inget sätt över ännu och till detta har adderats påverkan av den ryska invasionen av . Sammantaget är detta en stor utmaning för samtliga transportslag men i synnerhet för flyget. För samhället i stort innebär det en utmaning i att upprätthålla det mått av tillgänglighet som fordras för människor och företag i och utom landet. Underskotten i flygets infrastruktur fortsätter att ackumuleras, men upplevelsen är att den inte agerar på detta. Statsrådet svarade följande på en tidigare fråga att ”vi kommer att fortsätta följa flygets utveckling, inklusive det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS)”. Jag vill då påminna statsrådet om att har full rådighet på de så kallade GAS-avgifterna; det är en nationell fråga. Där kan regeringen agera direkt. När det gäller flygtrafikledningsavgifterna är det korrekt att det är som gäller, men här förbiser statsrådet att staterna själva inrättade en ”covidmöjlighet” att skjuta till kapital till sin nationella provider för att lindra pandemins effekter. Det är alltså inget som den ännu har gjort trots att även detta är en fråga med nationell rådighet. Sammanfattningsvis kan vi alltså konstatera att de som en följd av covid-19 uppkomna underskotten inte bara kan följas utan det måste självklart också vidtas åtgärder och problemen hanteras av den . Utöver ovanstående har så den tragiska krisen i kommit att påverka flyget ytterligare. Det är en påverkan i form av bland annat sämre passagerarunderlag på grund av minskad vilja att resa en leasingindustri som riskerar kollaps om nationaliserar sin leasade flygflotta. Det finns nu skäl att ställa sig frågan vad den samlade effekten av covid-19 och den pågående konflikten i innebär för tillgänglighet i form av flygtransport i vårt land och till/från vårt land. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern skaffat sig en bild av den samlade effekten av covid-19 och Ukrainakrisen för svensk flygindustri och i så fall, vilka åtgärder avser statsrådet/regeringen att vidta?
fr · H9111332 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1332 Det förhöjda bostadsbidraget/tillägget av (C) till Statsrådet (S) Bostadsbidrag/tillägg finns till för människor att söka för att klara av sina kostnader för bostad i de fall man har en låg inkomst eller en låg pension. För människor som lever riktigt på marginalen finns det också ett förhöjt eller utökat bostadsbidrag/tillägg som går att söka. Att kunna ta del av bostadsbidraget/tillägget eller det förhöjda bostadsbidraget/tillägget är krångligt, och det är många blanketter som ska fyllas i innan man kan få ta del av bidraget. De pengar som avsätts för människor som lever på marginalerna att söka är också viktiga eftersom de pengarna oftast berör ensamstående föräldrar eller pensionärer. Här bör staten genom verka för att man ska kunna söka bostadsbidrag/tillägg och förhöjda bostadsbidrag/tillägg och att detta ska kunna göras med en enklare metod med samarbete mellan olika myndigheter som , och . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Avser statsrådet att verka för att det ska bli lättare att kunna söka bostadsbidrag/tillägg samt även det förhöjda bostadsbidraget/tillägget?
fr · H9111333 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1333 Resursförstärkningar gentemot landets länsstyrelser av (C) till Statsrådet (S) Landets 21 länsstyrelser utgör den svenska statens civila beredskapsorganisation på regional nivå. Länsstyrelsernas uppdrag är att hantera uppkomna krissituationer och att bygga upp det civila försvaret. Min bild är att landets länsstyrelser i varierad grad har aktiverat sig med anledning av det ryska överfallet på , ett överfall som innebär att är över 1 miljon människor på flykt och att säkerhetsläget i absoluta omgivning ändras snabbt. En följd av kriget är ju förutsedd global brist på livsmedel etcetera. På en tidigare fråga till civilministern med lydelsen ”vilka konkreta uppgifter och uppdrag har regeringen med anledning av detta beslutat ge landets 21 länsstyrelser?” svarar civilministern bland annat följande: ”beslutade regeringen att ge länsstyrelserna i uppdrag att inom ramen för det regionala geografiska områdesansvaret regelbundet komma in med underlag till med anledning av den ryska invasionen av och den påverkan den får på det svenska samhället. I uppdraget ingår också att samordna sådan informationsinhämtning från kommuner och regioner som andra statliga myndigheter genomför med anledning av omvärldsläget. beslutade regeringen också om att uppdra åt länsstyrelserna att göra en inventering av befintliga lokaler, anläggningar och även andra enklare boendeformer som kan användas som tillfälliga boenden på såväl kort som något .” Det är bra att regeringen aktiverat sig och sin regionala statliga organisation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Med anledning av de uppdrag som regeringen så här långt givit landets länsstyrelser att följa vår omvärldssituation, uppdrag som kan förutses vara både långvariga och komma att växa i omfattning, vilka resursförstärkningar i syfte att möjliggöra en uthållig insats samt ge förutsättning att länsstyrelsernas ordinarie verksamhet inte påverkas har regeringen vidtagit gentemot landets länsstyrelser?
fr · H9111334 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1334 Kompetensförsörjningen inom järnvägsrelaterade yrken och roller av (SD) till Infrastrukturminister (S) järnvägssystem är slitet, och underhållet har släpat efter rejält . Förutom att rusta upp den befintliga järnvägen planeras stora investeringar kopplade till den nationella infrastrukturplanen. För att kunna genomföra dessa satsningar krävs ett säkerställande av kompetensförsörjningen till järnvägsrelaterade yrken och roller. I SBUF:s rapport järnväg i till 2025 (ID:13 029) framgick bland annat följande: Järnvägsbranschen befarar att kompetens- och personalkapacitet blir en trång sektor som riskerar att hämma möjligheten att genomföra planerade uppdrag inom järnvägs- och spårarbete. Entreprenadföretagen inom järnvägsbyggnad signalerar redan nu (2017) brist på arbetskraft. Framför allt saknas signaltekniker, kontaktledningstekniker, bantekniker och spårsvetsare. uppges bristen av produktionspersonal utbildade inom järnvägstekniska yrken vara 1 700 i en bransch som har cirka 3 800 anställda. Också Byggindustrier (nuvarande Byggföretagen) har tagit fram en rapport tillsammans med branschen som publicerades – Järnvägstekniska utbildningar och yrken 2018. Här lyfts behovet av järnvägstekniker i hela landet. Den största efterfrågan gällde redan då signaltekniker och kontaktledningstekniker, men även bantekniker med specialkompetens och spårsvetsare efterfrågades. Även i svaren på remissen av regeringens SoU 2020:18 Framtidens järnvägsunderhåll lyfter ett flertal remissinstanser kompetensbristen och bristen på förslag kring detta: ”Vi bedömer att risken snarare är den motsatta d v s att den ålderstigna yrkeskåren i den turbulens som utredningen redan skapat väljer att pensionera sig eller sluta, vilket vi bedömer kommer att få katastrofala följder för bl.a. erfarenhetsåterföring samt bemanningen på kort sikt.” lyfte i en rapport bristen på arbetskraft inom infrastruktursektorn och beräknade att bara i /kommer den leda till en samhällsekonomisk förlust på 15–25 miljarder samt minskade skatteintäkter på 5––2029. Ovanpå detta kommer minskad omsättning för infrastrukturföretag samt samhällsekonomiska förluster till följd av förseningar av projekt. Avslutningsvis vill jag lyfta de uppenbara riskerna med situationen som jag beskriver ovan, det vill säga en ytterligt förvärrad situation avseende fel i ställverk, signalfel, nedrivna kontaktledningar och rälsskador med mera, vilka i sin tur drabbar gods och resenärer i form av sena och inställda tåg och ytterst samhällsekonomin. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att agera i denna för både branschen och ytterst angelägna fråga?
fr · H9111335 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1335 Småföretagens motivation att anmäla brott av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Företagares utsatthet för brott är stor och måste bekämpas. Det är även allvarligt att många som utsatts för brott inte anmäler det. uppger av företagen att de anmäler brott de drabbas av. Det är en kraftig minskning av anmälningar, exempelvis jämfört med då av företagen anmälde. En brott- och säkerhetsexpert menar att de som inte anmäler inte ser någon vits med det för att man upplever att det inte hjälper samt att det behövs förbättringar i hur vardagsbrott hanteras. Så mycket som av småföretagen har övervägt att lägga ned sin verksamhet på grund av den ökande brottsligheten, och endast var fjärde företagare anger att polisnärvaron är tillräcklig. Det är mycket allvarligt att färre och färre företagare anmäler brott på grund av att de upplever att deras ärenden inte hanteras eller tas på allvar. Denna typ av brott behöver prioriteras. Att en uppfattning växer sig stark om att brott inte tas på allvar och att det inte är någon idé att anmäla visar att tilltron till samhällets förmåga fallerar. Det kan också inverka till att färre vill driva eller starta företag. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad ämnar ministern göra för att öka motivationen för småföretagen att anmäla brott?
fr · H9111336 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1336 Coronapandemins effekter på elevers kunskapsmål av (SD) till Statsrådet (S) Samhällets restriktioner under en del av coronapandemin betydde hemmastudier för många elever. En del elever hade inga problem att genomföra studierna på egen hand, många hade också föräldrar som arbetade hemifrån och kunde hjälpa till med både skolarbete och att upprätthålla goda rutiner. Andra klarade inte av att själva ansvara för sina hemstudier och hade kanske heller inte några vuxna hemma som kunde stötta dem. Studiesituationen och chansen att tillgodose sig kunskap har därmed sett helt olika ut för hemmastuderande elever. Detta har inneburit att vissa elever förlorat kunskap och tappat placeringar på betygsskalan, vilket i sin tur medför att exempelvis slutbetyget blivit betydligt sämre. I värsta fall har den slutliga sammanlagda poängen blivit för låg för att söka önskad gymnasie- eller högskoleutbildning. Pandemins effekter kan alltså allvarligt ha raserat ungdomarnas framtidsdrömmar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att skolor på bästa sätt upprätthåller elevers ambitioner och kunskapsmål vid en samhällskris?
fr · H9111337 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1337 Coronapandemins effekter på vuxna elevers kunskapsresultat och kompetens efter slutförd utbildning av (SD) till Utbildningsminister (S) Vuxenutbildningens elever påverkades under sin utbildningstid olika allvarligt av samhällets restriktioner. Utbildningsansvariga tolkade restriktionerna olika, och en del elever tvingades genomföra sin utbildning helt på distans medan andra hade möjlighet att närvara fysiskt med pedagog i skolans lokaler. Detta innebar att elever fick en olikvärdig möjlighet att tillgodose sig sin utbildning. Det har kommit till min kännedom att vissa skolors pedagoger vägrade att utföra undervisningen på plats, vilket innebar att en stor del av den tilltänkta kunskapen inom vissa kurser gick förlorad, detta som exempelvis elevens studielån via CSN () fortlöpte. Detta är särskilt problematiskt vad gäller utbildning inom praktiska yrken där praktisk erfarenhet är oumbärlig och utgör en betydande del av utbildningen. Utbildningstiden för de drabbade eleverna förlängdes ej (för att nya elever stod på tur till kommande kurser). Det betyder att elever godkänts trots bristande kunskaper inom det nya yrket, vilket i sin tur leder till att de inte är anställbara inom den tilltänkta branschen. De elever som kommit i kläm under pandemin riskerar alltså att efter avslutad utbildning inneha studieskulder som de saknar tillräckliga kunskaper inom det område de lånat medel och utbildat sig till. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Känner ministern till denna problematik, och avser ministern att vidta åtgärder för att dessa skolor identifieras och de drabbade eleverna på något sätt kompenseras för en bristfälligt genomförd utbildning?
fr · H9111338 · 2022-03-23 00:00:00 — Fråga 2021/22:1338 Utvisningar av illegala invandrare av (SD) till Statsrådet (S) invasion av har berört oss alla på djupet. Putins krig är en skymf mot människovärdet, och grannländer har alla tagit ett stort ansvar för att ta emot de ukrainska kvinnor, barn och äldre som flyr undan bomber. I har samtliga partier insett att vi som närliggande land bör ta vårt ansvar för mottagandet av de kvinnor, barn och äldre som flyr från kriget. har varnat för en ansträngd situation i mottagandet långt innan invasionen, och situationen ställs nu på sin spets när migrationen av personer utan skyddsskäl bidrar till att personer med flyktingstatus inte har någonstans att ta vägen när de kommer till . Kommuner, från höger till vänster, har unisont tagit ett stort ansvar för att lösa situationen och välkomna dessa kvinnor, barn och äldre på ett så värdigt sätt som möjligt. Men frågan kvarstår om vad som händer härnäst. är fortfarande ett paradis för illegala invandrare. Här har Socialdemokraterna sett till att erbjuda både avgiftsfri sjukvård och tandvård och till och med försörjningsstöd i socialdemokratiska kommuner som . Det är pullfaktorer som innebär att människor söker sig till för att leva här illegalt men också ser ett syfte att stanna kvar i landet. När vårt närområde nu står i brand behöver se till att prioritera flyktingar från framför illegala migranter. är det viktigare än någonsin att intensifiera arbetet med att uppsöka och utvisa personer som befinner sig illegalt i landet för att mottagandet av personer med skäl att vara i blir så bra som möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att intensifiera arbetet med att söka upp och utvisa personer som befinner sig illegalt i ?