ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911822 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:822 Utflyttning av trålgränsen i av (M) till Statsrådet (S) beslutade en enig riksdag att rikta nio rekommendationer till regeringen med syfte att rädda fiskebestånden och det småskaliga fisket i . intervjuades landsbygdsministern i tidskriften . Intervjun gällde framför allt ett av de ovannämnda tillkännagivandena, nämligen att på prov flytta ut trålgränsen i till . En handlingsplan för beslutet efterlystes i intervjun, men svaret var att det inte finns någon. Landsbygdsministern försvarade sig med att det var en komplex fråga och upprepade i stället samma argument som har hörts från tidigare ansvarig minister , nämligen att vi inget kan göra så länge det inte finns ”tillräckliga vetenskapliga underlag som visar att det finns orsakssamband för att vidta åtgärder” (se svar på skriftlig fråga 2020/21:1874). Att den forskningen redan har presenterats av universitets Östersjöcentrum tycks inte räcka (se skriftlig fråga 2020/21:2229). Avsikten med förslag, att flytta ut trålgränsen på prov, var att kunna skynda på processen. Miljö- och jordbruksutskottet anför i sitt betänkande (2021/22:MJU6) att artikel 20 i grundförordningen aldrig har prövats rättsligt, något som Miljömålsberedningen också har påpekat, varför vi kan fråga oss om fullt ut använder det nationella handlingsutrymme som den gemensamma fiskeripolitiken medger. Utskottet menade också att samråd bör inledas med och om rådande fiskeavtal, med en utflyttning av trålgränsen som mål. Men tycks stiltje råda i denna viktiga fråga. Undertecknad finner det ytterst olyckligt att regeringen skjuter på välbehövliga åtgärder och i stället gömmer sig bakom behovet av ytterligare data. Det är inte seriöst. För att travestera statsministern kan man säga: fiskebestånd och kustsamhällen räddas inte av ”pratkvarnar”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att presentera en strategi och/eller handlingsplan gällande utflyttning av trålgränsen i ?
fr · H911823 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:823 Översyn av regler för arv som går till Allmänna arvsfonden av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en debattartikel publicerad i informerar advokat om de mycket höga beviskrav som ställs då Kammarkollegiet avgör om arv ska få gå till någon eller några som stått en avliden nära. Detta gäller de omkring 600 dödsbon där den avlidne saknar arvsberättigade släktingar och inte skrivit testamente. Arven går då till Allmänna arvsfonden, som får in från dessa dödsbon. Att den avlidne på olika sätt har framfört att denne velat att en viss person eller förening ska få tillgångarna räcker inte, om inte viljan uttrycks mycket tydligt nära i tiden före dödsfallet och dessutom till en trovärdig utomstående person. Även om alla i personens omgivning uppfattat att den avlidne hade en bestämd vilja går tillgångarna till Arvsfonden – om det inte kan styrkas att personen entydigt uttalat sin vilja. Inte heller räcker det att den avlidne tidigare uttryckt att denne inte ville att tillgångarna skulle tillfalla Arvsfonden, och det framstår som naturligt att personen måste ha haft en vilja att tillgångarna skulle tillfalla en viss person eller ideell sammanslutning. Det framstår tydligt att bevisregeln är föråldrad och beviskravet alltför högt. Beviskravet bör sänkas så att det räcker att det görs sannolikt att den avlidne hade en viss sista vilja. krävs det i Kammarkollegiets praxis att arvlåtarens vilja är styrkt, vilket är ett mycket högt beviskrav. Det kan till och med ifrågasättas att lagstiftaren verkligen avsåg att ett så högt beviskrav skulle upprätthållas. Eftersom myndighetens beslut inte kan överklagas kan frågan om vad som är ett rimligt och ändamålsenligt beviskrav inte prövas i domstol. Intresset att Arvsfonden tillförs medel bör få stå tillbaka för intresset att arvlåtarens verkliga vilja och även förmodade vilja respekteras. Å andra sidan bör beviskravet vara så högt att det inte inbjuder till bedrägliga försök att komma åt tillgångar i dödsbon. Detta bör ge anledning till en översyn av beviskravet, med beaktande av att den avlidnes yttersta vilja alltid ska respekteras, vilket inte är fallet med den nuvarande tillämpningen av regeln om Kammarkollegiets möjlighet till avstående av arv. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern beredd att inleda en översyn för att sänka och tydliggöra beviskravet som gäller för avstående av arv efter den som saknar arvsberättigade släktingar och inte har skrivit testamente?
fr · H911824 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:824 Registerforskning av (M) till Utbildningsminister (S) har forskare uttryckt önskemål om att få ökad tillgång till registerdata. Politiken har hörsammat detta och har i de tre senaste forskningspropositionerna framhållit vikten av att öka den registerbaserade forskningen och användandet av de svenska registren. Detta naturligtvis utan att ge avkall på viktiga frågor såsom integritet, transparens och sekretess. har också flera uppdrag som har beröring med frågan getts. Bland annat har fått i uppdrag att ansvara för en portal för att förenkla forskares tillgänglighet och användning av registeruppgifter. genomförde en granskning av tillgängligheten till SCB:s registerdata (RiR 2017:14). lämnade emellertid en del övrigt att önska, och i sitt svar på rapporten framhöll regeringen att den kunde tänka sig ytterligare åtgärder för att förbättra tillgängligheten till registerdata, men först efter det att SCB och hade genomfört de uppdrag som tidigare utdelats och att desamma hade utvärderats. För att få bättre kunskap om situationen vore det därför angeläget att nu följa upp och utvärdera resultatet av de åtgärder som vidtagits och fastställa huruvida forskarvärlden ser behov av ytterligare åtgärder. Registerdata är en strategisk resurs som bör komma till maximal användning för medborgarnas bästa. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är ministern beredd att utvärdera om det finns ytterligare åtgärder som bör vidtas för att öka forskarsamhällets användning av och tillgänglighet till registerdata?
fr · H911825 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:825 Andelen kvinnliga företagare i av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) skrev Tidningen att är sämst i EU då det gäller andelen kvinnliga företagare. De åberopar en undersökning som genomfört och som visar att endast vart femte företag med anställda drivs av en kvinna. Detta är inte hållbart, och vad värre är så är det ett förhållande som är känt . Inom offentligt finansierade tjänster som vård, skola och omsorg är situationen dock annorlunda. Den nämnda undersökningen visar till exempel är det är av landets vård- och omsorgsföretag som drivs av kvinnor. Den kraftiga obalansen, och att vi har lägst andel kvinnliga företagare i EU, måste få ett slut. Det är helt orimligt och otidsenligt att regeringen genom sin politik fortsätter att hålla tillbaka kvinnors engagemang och möjligheter att påverka sin framtid. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka andelen kvinnliga företagare?
fr · H911826 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:826 Planering för studentbostäder av (SD) till Statsrådet (S) Det är ingen nyhet att det behövs fler studentbostäder. Behovet var på flera håll stort redan före covid-19-pandemin. Pandemin har tillfälligt förändrat behoven, men det finns fortsatt ett behov och normalläge bör infinna sig, där studenter behöver bostad på studieorten. Ett antal av studentkårer efterlyste både studentbostäder och ansvarstagande från beslutsfattare gällande planering för studentbostäder. Inför terminsstarterna visar det sig att studentbostäder saknas på flera orter, vilket medför att studenter har svårt att erhålla bostad, antalet studieplatser och antagna studenter till trots. Det finns behov av att samordna planeringen av antalet studentbostäder med antalet studieplatser och att kommuner samverkar med lärosäten i den planeringen. Detta är något som drivit politiska förslag om – att det bör inrättas en samverkansform mellan kommun och lärosäte för planering av studentbostäder, samt att i kommuner även prioritera markanvisning för studentbostäder. Kunskapslyft och kompetensförsörjning är centralt viktigt i samhället. Bostad är dessutom en viktig förutsättning för studenten, i sin livssituation och för att klara studierna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att verka för säkrad planering för studentbostäder?
fr · H911827 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:827 Mammografi efter av (M) till Socialminister (S) Vi lever allt längre och är mycket mer aktiva längre upp ; de flesta är friska. Bröstcancer är dock en vanlig sjukdom hos äldre kvinnor, och var femte kvinna som får bröstcancer är . Trots det upphör rätten till mammografiscreening vid just , då menar att forskningen inte visat att sådan screening är meningsfull. Det innebär att cancern riskerar att inte upptäckas , vilket påverkar utvecklingen negativt och minskar chanserna till en lyckosam behandling. Ändå är syftet med avgiftsfri mammografi för yngre kvinnor just att öka deltagandet i screeningen. måste kvinnor i de flesta regioner gå till en vårdcentral för att få en remiss och sedan får man själv betala även undersökningen. Detta är en onödig kostnad och byråkrati för såväl patienten som vården, om man inte har upptäckt några problem, utan bara vill ha en kontroll. Vilket förmodligen gör att några drar sig för att göra kontrollen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan ministern tänka sig att göra en översyn av systemet så att de kvinnor som är som vill fortsätta sina kontroller kan gå direkt till mammografin och få undersökning inom de stipulerade tidsintervallerna och att staten står för kostnaden?
fr · H911828 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:828 Minskade vårdköer av (SD) till Socialminister (S) har lägst antal vårdplatser i hela EU. Det innebär att vårdpersonalen, även högt utbildade läkare, tvingas använda arbetstid till att inte bara bortprioritera patienter utan även till att leta sjukvårdsplatser inom sjukhusens olika avdelningar. På vissa sjukhus är läkarbrist ett problem medan det på andra sjukhus saknas sjuksköterskor. När sjukhusen saknar balans mellan olika yrkesgrupper påverkas vårdens effektivitet, och vården blir dyrare. Men det kan även innebära att vården i sig blir mindre effektiv och att vårdpersonalen får tuffare arbetspass. Under rådande pandemi skjuts på detta planerade operationer upp. Med rådande struktur är vårdköerna dessutom ojämnt fördelade över riket. Det torde därmed med fog kunna hävdas att sjukvården behöver få ett högre politiskt fokus samt att en hållbar idé för hur vårdens effektivitet ska förbättras behöver presenteras. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur planerar regeringen att finansiera och strukturera upp ett framtida vårdsystem med hög effektivitet, hög kvalitet och korta vårdköer med rimliga arbetsvillkor för personalen?
fr · H911829 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:829 Vargstammen av (M) till Statsrådet (S) har tagit beslut om att antalet vargar ska vara 170–270 stycken. har cirka 400 vargar, vilket är betydligt fler än vad riksdag har tagit beslut om. På licensjakten ska det skjutas 27 vargar, vilket innebär att vargstammen fortsätter att öka trots beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att minska vargstammen till beslutade nivå på 170–270 vargar?
fr · H911830 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:830 befogenheter av (SD) till Finansminister (S) Utländska stöldligor plundrar på miljardbelopp . De internationella ligorna beräknas ligga bakom så mycket som av alla stölder av jordbruksmaskiner, båtmotorer och bildelar och omkring hälften av alla bostadsinbrott. Därefter fraktas godset ut ur och säljs i stor utsträckning inom det utanför EU. Vid gränsen står uniformerade tulltjänstemän och vinkar förbi dessa bilar med stöldgods. Där står de och kan inte annat, helt enkelt för att de saknar befogenheter, utrustning och tillräcklig bemanning. Visserligen har tilldelats möjlighet att kvarhålla misstänkt stöldgods men saknar fortfarande befogenhet att aktivt söka efter det. I har tulltjänstemännen större befogenheter än i . har sagt att inte ska ta över polisens arbetsuppgifter, men det skulle inte behövas om vi även i skulle klassa utförsel av stöldgods som ett smugglingsbrott. I finns också en mer utvecklad samverkan mellan tull, polis och gränsbevakning för att förhindra att internationella stöldligor rör sig över gränserna. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker regeringen dra lärdom av andra länders hantering, förslagsvis det finska exemplet, med att klassa utförsel av stöldgods som smugglingsbrott, och om inte, varför?
fr · H911831 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:831 Kontrollen av efterlevandeskyddet till utrikes födda av (M) till Statsrådet (S) Efterlevandepension och barnpension är ursprungligen tänkt som ett stöd till barn som blivit föräldralösa i . Det innebär att man tills man fyller kan man få och om man studerar fram till för en avliden förälder, och om båda är döda. Utrikes födda barn som antas komma att vistas här har rätt till detta ekonomiska stöd. Utöver detta kan även försörjningsstöd från kommunen och eller underhållsstöd från bli aktuellt. Det innebär en mycket gynnsam ekonomisk situation för den som kommer till i relation till andra. Under fram har summan för efterlevandepensioner från svenska staten till utrikes födda ökat rejält, särskilt efter 2014. Man söker enkelt genom att fylla i en blankett hos . Föräldrarna behöver aldrig ha bott i och något bevis för att föräldern är död krävs inte utan man ansöker på heder och samvete. kunde man få retroaktivt, numera ändrat . Vissa grupper som får detta stöd har ökat markant, och framför allt är det ensamkommande barn som ökat i systemet. betalades exempelvis 66 miljoner ut till 3 300 personer med afghanskt eller somaliskt ursprung. Det kan alltså inte säkert säkerställas att alla villkor är korrekta för att få efterlevandeskydd, och det görs alltså inga kontroller för att säkerställa att föräldrarna till utrikes födda inte längre lever. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har det vidtagits några åtgärder i syfte att förbättra kontrollerna kring efterlevandeskyddet, och avser statsrådet att vidta några ytterligare skärpningar?
fr · H911832 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:832 Statens avtal med kommun av (M) till Infrastrukturminister (S) förslag på transportplan som presenterades nedprioriterar planerade infrastruktursatsningar i och bryter avtal mellan staten och kommun. Förslaget innebär att den stora satsningen på dubbelspårig Ostkustbana med flytt av godsbangård och en ny station i skjuts . finns det ett avtal mellan stat och kommun. Kommunen ska säkerställa att 6 000 bostäder uppförs i stationsnära Näringen, ett arbete som fortskrider som planerat, parallellt med att staten genomför dubbelspårig Ostkustbana. Att staten , genom förslag på transportplan, ser ut att bryta avtalet är mycket oroväckande. kommuns socialdemokratiska kommunstyrelseordförande krävde att planer ska rivas upp av regeringen. kommenterade enligt följande: ”Det här förslaget duger inte och förändrar våra förutsättningar fundamentalt, jag förväntar mig att regeringen fattar ett annat beslut. Flera viktiga satsningar flyttas fram och Gävles läge påverkar inte bara utan hela ” I samma artikel framgår även följande: ”pekar bland annat på att tre olika spår möts i : Ostkustbanan, Stambanan och . måste all trafik passera stations blott fyra spår och det uppstår vad hon kallar en getingmidja som gör att hela trafiken stoppas upp.” Enligt Transportföretagens analys har sämst statliga vägar i landet. nedprioriteras även planerade järnvägssatsningar, vilket riskerar leda till att dessutom får landets sämsta järnväg. Om staten väljer att avbryta avtalet kommer konsekvenserna för länet att bli stora. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att säkerställa att avtalet mellan kommun och staten efterlevs?
fr · H911833 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:833 Folkmordet i 1915 i skolans kurs- och läroplaner av (L) till Statsrådet (S) Liberalerna har länge uppmärksammat folkmordet under som drabbade armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker. Grupper som blev systematiskt förföljda och massakrerade. beslutade också 2010 att erkänna folkmordet, dessvärre har inte den socialdemokratiska regeringen ännu fullföljt detta erkännande officiellt trots utfästelser som partiet gjorde inför valet . Historia är viktigt, både den svenska och den historia som många invandrare som bott i har med sig. Frågan om folkmordet engagerar självklart många födda i eller födda utomlands som är ättlingar till drabbade kristna under folkmordet. Det är viktigt att inte glömma, och en del i vårt arbete för att upplysa kommande generationer är utbildningen. Skolans kurs- och läroplaner fyller här en central roll och lyfter viktiga moment som skolan ska förmedla och diskutera inom ramen för undervisningen. Kursplanerna innehåller vissa delar om folkmord med fokus på Förintelsen och Gulag, men vi menar att detta behöver kompletteras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att kurs-och läroplanerna i skolan ska innehålla tydliga moment om folkmordet under som drabbade kristna minoriteter?
fr · H911835 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:835 Skattefinansierade festivaler i andra EU-länder av (M) till Statsrådet (S) I en överläggning mellan bostadsministern och civilutskottet framkom att ambitionen med initiativ Ett nytt europeiskt är att skapa vackra, hållbara och inkluderande platser, produkter och levnadsätt. Detta ska ske genom att skapa en gemensam ”ram”, genom inrättandet av ett Bauhauslaboratorium, en tankesmedja samt ett årligt evenemang – en i . som projektet pågår ska också ett Bauhauspris utlysas av kommissionen. ser gärna att EU främjar ett ökat bostadsbyggande. Vi anser dock att EU främst bör arbeta med att harmonisera regelverken som omfattar bostadsbyggandet för att på så vis få en mer effektiv inre marknad som i sin tur möjliggör ett ökat bostadsbyggande. ser gärna att EU främjar ett mer hållbart bostadsbyggande. Vi anser dock att EU främst bör arbeta med marknadsbaserade styrmedel för ökad hållbarhet, såsom handel med utsläppsrätter. Regeringen skriver i sitt överläggnings-pm bland annat att välkomnar en bred EU-gemensam satsning som betonar gestaltningsfrågornas betydelse och ger medlemsstaterna såväl gemensamma målsättningar som konkreta verktyg för att uppnå dessa. är av avvikande mening. Vi anser att gestaltningen av bostäder och stadsmiljöer är en nationell angelägenhet och inte en fråga för EU. anser också att det är av yttersta vikt att de projekt som EU initierar omfattar åtgärder och aktiviteter som på ett kostnadseffektivt sätt uppnår de mål som satts upp. Med anledning av det ifrågasätter om inrättandet av en tankesmedja, en festival i och ett Bauhauspris är ett effektivt användande av svenska skattemedel. Svenska skattepengar bör gå till kostnadseffektiva lösningar på EU:s gränsöverskridande problem och inte till festivaler i andra EU-länder. Det är därför beklagligt att regeringen inte motsatt sig den som på initiativ planeras i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken analys ligger till grund för att statsrådet kommit fram till att svenska skattebetalare och svenska kommuner gynnas av att arrangerar en skattefinansierad festival i , enligt ovan?
fr · H911836 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:836 Inrättandet av nationell stödlinje inom området psykisk hälsa och suicidprevention av (SD) till Socialminister (S) gav regeringen i uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje avsedd för personer med psykisk ohälsa och suicidalitet, samt till anhöriga och närstående till dessa. lämnade därefter sin rapport . I rapporten är den sammantagna slutsatsen, utifrån myndighetens samlade analys och kartläggning, att det finns ett behov av en nationell stödlinje. Den uppskattade kostnaden för uppbyggnaden av en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa och suicidprevention är enligt 10–, och därefter uppskattas driftskostnaderna att hamna på . ska utgöra beslutsunderlag för regeringen i bedömningen gällande införandet av en nationell stödlinje. Socialministern har redogjort för att regeringen ser behov av ytterligare specificering gällande utformningen av den nationella stödlinjen. Behovet av en mer specificerad kostnadsberäkning har också, enligt statsrådet, varit ett argument för att regeringen ännu inte tagit ställning. har det dock snart passerat lämnade sin rapport, utan att regeringen har återkommit med ett tydligt besked i frågan. Covid-19-pandemin har inneburit en negativ effekt på den psykiska hälsan i såväl som andra . Den ideella organisationen självmordslinje tog emot 58 000 samtal från människor som befunnit sig i kris. ökade antalet samtal till organisationens självmordslinje , vilket innebär att så mycket som 80 000 samtal togs emot. Den avsevärda ökningen av samtal till Minds självmordslinje har inneburit ett så pass högt tryck att insatserna inte har räckt till. Detta exempel påvisar tydligt att behovet av en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa och suicidprevention är en fortsatt angelägen fråga som kräver att regeringen agerar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När avser regeringen att senast ta ställning till ett eventuellt införande av en nationell stödlinje inom området psykisk hälsa och suicidprevention?
fr · H911837 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:837 Skydd mot obemannade luftfarkoster av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I interpellation 2015/16:513 frågade jag regeringens företrädare vilka åtgärder man avser att vidta för att säkerställa att den svenska polisen har de verktyg de behöver för att avvärja hot från drönare som används i brottsligt syfte. Jag blev i svaret på interpellationen och den efterföljande interpellationsdebatten informerad om att polisen i samarbetet med FOI var i begrepp med att genomföra åtgärder för att säkerställa skyddet mot så kallade drönare. Den senaste tidens observationer av drönare över svenska skyddsobjekt och andra för samhället strategiska platser oroar många. När man i ljuset av den senaste tidens händelser jämför vad inrikesminister sa med den respons som de facto har setts från svensk sida så väcker det frågor om leveransen av de av Ygeman aviserade åtgärderna. Ingen av de siktade drönarna har kunnat nedkämpas, och inga kända fall av använda motmedel har kommit allmänheten till del. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit för att säkerställa skyddet för svenska skyddsobjekt och den allmänna säkerheten mot attacker och underrättelseinhämtningsoperationer från obemannade luftfartyg, så kallade drönare?