ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911726 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:726 Fransk-svenskt utredningssamarbete av (M) till Utrikesminister (S) för straffrättsligt samarbete, Eurojust, låter meddela att och inleder ett omfattande samarbete, en så kallad gemensam förundersökningsgrupp, för att utreda de internationella brott som begåtts av terrorister från Daish i och och som huvudsakligen riktats mot yazidier. En gemensam förundersökningsgrupp är en avancerad samarbetsform som används då stater direkt utbyter information och bevisning mellan sig. Det uppges vara ett långsiktigt samarbete som ingåtts där bland annat offer för Daishs övergrepp ska intervjuas med målet att identifiera personer som brutit mot folkrätten genom deltagande i folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten. Detta är såklart ett välvilligt initiativ, men det leder också till frågor, inte minst mot bakgrund av att vi i har problem att lagföra personer som frivilligt rest till och för att delta i dessa brott mot mänskligheten som man nu vill utreda. Regeringen har tidigare visat prov på senfärdighet i dessa frågor. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att redogöra för de ställningstaganden som ligger till grund för detta samarbete och för hur samarbetet är tänkt att fungera?
fr · H911727 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:727 Säkerhetsläget och energipolitiken av (M) till Försvarsminister (S) Säkerhetsläget i vårt närområde har försämrats . Vi ser ett som har ett icke-demokratiskt samhällssystem och där stora folkliga protester nu pågår med många fängslade civila. Vi ser ett som försöker diktera villkoren för andra länders medlemskap i försvarsallianser eller inte. Vi ser höga priser på energi i EU som gör att människor fryser och inte kan betala sina elräkningar. Allt detta leder till politisk och militär instabilitet. Energi har alltid varit en viktig politisk fråga vad avser säkerhetspolitik, något som blir än tydligare. Vi ser dessutom att klimatfrågan kontra energitillgång är en av de mest diskuterade frågorna på nationell och internationell nivå. Vi ser att blivit mer och mer beroende av omvärlden för en stabil energiförsörjning, vilket också gör oss mer sårbara i händelse av bojkott eller konflikt. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att i regeringsarbetet diskutera de säkerhetspolitiska aspekterna av svensk energiförsörjning mot bakgrund av det förändrade säkerhetsläget?
fr · H911728 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:728 Tåg- och pendlingsproblemen mellan och av (M) till Infrastrukturminister (S) Arbetspendlingen mellan och är mycket stor; tiotusentals nyttjar järnvägen för att ta sig till och från arbetet. Regionen är beroende av en robust spårinfrastruktur med många avgångar för att livet ska fungera för dem som pendlar och för att arbetsplatser ska ha personal för att bedriva en normal verksamhet. Den senaste månaden har hundratals avgångar ställts in och tåg har försenats. skedde det historiska att alla tåg ställdes in . Det är nu ett nytt år men fortfarande ser vi många inställda avgångar hos SJ. Den samhällsekonomiska konsekvensen av stillastående, och obefintlig, trafik mellan och är enorm. De som har möjlighet och råd att ta bilen gör det. Man måste till jobbet. Pendlarna lämnas att själva lösa den situation de själva inte skapat men betalar för. Situationen är mycket oroande, och pendlare vet inte om de kommer att kunna lita på att tågen går när de ska hämta sina barn på förskolan. Vem löser dessa problem? Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur och när avser ministern att lösa tåg- och pendlingsproblematiken mellan och ?
fr · H911729 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:729 Körkortsutbildning på distans av (L) till Infrastrukturminister (S) möjliggjorde tillfälliga utbildare användning av fjärrundervisning vid introduktionsutbildningen på landets trafikskolor. Distansundervisningen har fungerat väl, och många bedömer nu att det finns anledning att se över möjligheten att återinföra dessa regler. Två skäl talar med styrka för detta. För det första har trafikskolor ofta mycket mindre ytor för undervisning, vilket försvårar att hålla avstånd. För det andra finns det viktiga glesbygdsaspekter att ta i beaktande: Det är beaktansvärt att invånare i hela landet enkelt kan komma i kontakt med en trafikskola och ta del av deras utbud, oavsett var i landet man bor. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Är ministern och regeringen beredda att återinföra möjligheten till fjärrundervisning inom introduktionsutbildningen vid landets trafikskolor?
fr · H911730 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:730 Inställda tåg i av (L) till Infrastrukturminister (S) , och i synnerhet orter som , har drabbats särskilt av SJ:s problem med schemaläggning och bemanning. Resultatet är att invånare i regionen har drabbats dels av tågförseningar, dels av inställda tågavgångar. Sträckan –har påverkats starkt negativt. Förseningarna har också haft en stark inverkan på resandet i hela och , när resenärer tvingas hoppa på en ersättningsbuss om sådan finns eller lösa kommunikationen själva för att hinna med anslutande tåg. SJ meddelade att de i princip identifierat vad som orsakat dessa problem. Men uttalade bolaget att det kan dröja ända till innan de är lösta. Det menar jag är helt orimligt med tanke på hur centralt det är med fungerande kommunikationer, inte minst mot bakgrund av arbetsmarknadsregionens avhängighet av arbetsmarknad. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att SJ snabbare ska lösa sina problem och leverera de tågavgångar som de lovat?
fr · H911731 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:731 Regelförenkling för att öka produktion och användning av biogas av (C) till Klimat- och miljöminister (S) Att förslag nu äntligen börjat genomföras är välkommet. Förslagen gäller däremot främst befintlig teknik, och ny teknik saknas inte bara här utan även i annan lagstiftning. Ett exempel på detta är miljöprövningsförordningen (MPF) som inte alls hängt med i utvecklingen och därtill är otydlig kring vad som gäller. Huvudproblemet är motsättningen mellan förbränning och förgasning i MPF: Avseende förbränning räcker det med anmälan för anläggningar med en installerad kapacitet på upp till . (MPF kap. 21 § 11) Avseende förgasning räcker det också med anmälan för anläggningar med en installerad kapacitet på upp till . (MPF kap. 21 § 4) Alltså helt analogt med förbränning. Det finns sedan en annan mer allmän skrivning som säger att tillståndsplikt till gäller för anläggningar som tillverkar gas som egentligen beskriver uppgradering av gas (intentionen från lagstiftaren är antagligen att adressera uppgraderingsanläggningar för fordonsgas) (MPF kap. 21 § 5.) Detta är helt ologiskt. För att producera 1500 MWh så räcker det med en installerad kapacitet på /= . Man kan alltså bygga en stor anläggning som förbränner biomassa och det räcker med anmälan. Men om biomassan i stället förgasas kan anläggningen inte ens vara på för att det ska krävas tillstånd av . Situationen blir ännu mer konstig av det faktum att om samma verksamhetsutövare även hade förbränt den resulterande förnybara gasen så hade den kunnat betrakta förgasning + förbränning som en och samma anläggning, och då hade man hamnat i § 11. Det betyder, allt annat lika, att om man lägger till ett förbränningssteg till verksamheten (och den miljöbelastning som det innebär med emissioner till luft) så blir konsekvensen att det blir en enklare och billigare miljöprövning i stället för en mer komplex dito. visar på den stora potential som finns inom denna teknik. Baserat på de potentialbedömningar som redovisas i utredningen bör den tekno-ekonomiska/praktiska produktionspotentialen för biogas från rötning i vara mellan 14 och 2030. Den tekno-ekonomisk-ekologiska potentialen för biogas från förgasning bör vara mellan 16 och 2030. I ett längre perspektiv till 2050 skulle potentialen ligga kring (avser förgasning). Det är avsevärda mängder som skulle kunna komma till stor nytta. Då kan inte regelverken fördyra och försvåra i onödan. Den självklara lösningen är såklart att förenkla även för den som förgasar. Det enda som krävs för att det ska vara möjligt är att utformar nya vägledningar kring pyrolys och förgasning. Min fråga till klimat- och miljöminister blir därför: Är ministern beredd att ge i uppdrag att utföra nya vägledningar kring pyrolys och förgasning för att underlätta användandet och tillämpningen?
fr · H911732 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:732 Falska dödförklaringar av (M) till Finansminister (S) dödförklarades 23 personer felaktigt, vilket är fler än . Enligt inträffar fallen både på grund av misstag från myndigheter och på grund av misstänkta bedrägeriförsök. Polisen utreder nu ett fall med en man i som blev dödförklarad av en okänd person som utgett sig för att vara läkare och skickat in handlingar gällande Hultsfredsbons bortgång. Efter en granskning gjord av SVT visar sig detta bero på en undermålig kommunikation mellan myndigheter. När någon avlider ska en läkare fylla i dödsbevis och skicka in detta till . Blanketten finns dock tillgänglig för vem som helst att ladda ned på hemsida. kontrollerar inte att det verkligen är en läkare som skrivit under handlingen. uttrycker att det är ansvar, eftersom det är de som registrerar dödsfallen. Detta får förödande konsekvenser för den som drabbas. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra situationen gällande falska dödförklaringar?
fr · H911733 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:733 Boende för äldre av (V) till Socialminister (S) I en artikel i framgår att tusentals äldre svenskar får avslag när de söker plats på äldreboende. Äldre och deras anhöriga beskriver hur de upplever kampen för att få komma in i tryggheten efter att fått avslag på sina ansökningar både av kommunen och av förvaltningsrätten med motivering att deras behov kan tillgodoses med insatser i det egna hemmet som kan ge så kallad ”skälig levnadsnivå” som anges i lagen. Flera äldre beskriver den otrygghet det innebär att ha hjälp hemma av många olika människor, varav vissa kanske även är ovaccinerade. För en del är anhöriga till stor hjälp men bidrar det till en känsla av skuld hos den äldre. Detta gäller människor som ofta är och som ibland även har demenssjukdom, och flera anhöriga vittnar om en evig kamp mot myndigheterna. har tidigare ställt en fråga till socialministern efter den granskning som gjorde och som också visade att många äldre får avslag på sina ansökningar att flytta till äldreboenden. Även här gavs en entydig bild av att det ofta handlade om människor som både var sjuka och levde isolerade och som själva önskade bo under tryggare former. Socialminister uppgav då att människor ska känna att de får den äldreomsorg de behöver och utvecklade svaret på frågan genom att ange att det aldrig är rimligt att äldre personer som har ett behov av äldreomsorg i någon form i stället får bo otrygga i sitt eget hem. Hon menade att det är viktigt att äldreomsorgen verkligen möter äldre personer så att de känner den trygghet som de har rätt att känna på ålderns höst. Frågan om en äldreomsorg med insatser och tryggt boende i syfte att bättre tillgodose äldres behov av och rätt till särskilt boende är både en jämlikhets- och jämställdhetsfråga som även lyft tidigare, liksom frågan om att det är flest kvinnor som vårdar anhöriga och att det därför finns behov av stöd, avlastning och att samhället faktiskt tar sitt ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern agera för att kommunerna i betydligt högre utsträckning ska bevilja äldre boenden?
fr · H911734 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:734 Utflyttning av trålgränsen av (V) till Statsrådet (S) Situationen för strömmingen i är allvarlig. Rapporter om minskade bestånd, allt mindre storlek på fisken och uteblivna fångster målar en dyster bild längs med hela östkusten. lade ett utskottsinitiativ utifrån det allvarliga läge som var då, men har situationen blivit värre och när vi 2021 lade ytterligare ett utskottsinitiativ var det flera partier som tog samma initiativ för att rädda strömmingen och bestånden i . Åtgärder för strömmingen är mycket brådskande. som kvoten för strömming höjdes i vittnar kustfiskare om den snart omöjliga uppgiften att få någon fångst alls. För att komma till rätta med problemet krävs mycket, och utifrån arbetet i miljö- och jordbruksutskottet med utskottsinitiativen kom samtliga partier överens om flera åtgärder som är en bra början för att rädda liksom strömmingen i den. Genom att bifalla betänkande 2021/22:MJU6 Åtgärder för att rädda fiskbestånden i , beslutade att regeringen bör agera för att flytta ut trålgränsen. Trots att frågan är komplex får det inte riskera att resultera i att inga åtgärder kommer att vidtas. I betänkandet pekar utskottet på behovet av att ta bort de undantag som finns för fiske innanför trålgränsen för stora fartyg såväl som att inleda ett samråd med och om fiskeavtal. Utskottet framhöll också vikten att ge möjligheter till begränsade undantag för det småskaliga fisket som bedrivs för direkt användning som livsmedel och vars landningar sorteras. uppdrag till regeringen får anses vara tydligt också vad gäller tidsram även om det inte är specificerat i exakta termer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att en utflyttning av trålgränsen samt övriga beslutade åtgärder i betänkandet kommer att kunna genomföras, och hur ser regeringens tidsplan ut för detta arbete?
fr · H911735 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:735 Kriminalisering av kränkande språkbruk mot poliser av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) ”Släpp mig för helvete, jävla snutfitta! Du rör mig inte! Era jävla horungar, jag ska knulla din mamma! Ni talar inte om för mig vad jag ska göra eller inte!” Harangen av svordomar, könsord och nedlåtande tillmälen fortsätter i en strid ström. Detta är en händelse tagen ur polisens vardag vid ett bråk på en skolgård. Den är tyvärr inte ens vidare uppseendeväckande eller ovanligt förekommande. Att bli respekterad i sin yrkesutövning är tyvärr inte längre någon självklarhet, oavsett om man arbetar som polis, brandman, ambulansförare eller lärare. finns inget utrymme för rättsliga åtgärder när poliser bemöts illa verbalt. Polisen har inte möjlighet att utfärda en ordningsbot för att någon vräker ur sig all världens okvädingsord mot dem. Poliser ska tåla och ta det samt förväntas visa lugn, professionalitet och respekt mot personer som i princip kan säga och kalla poliser för vad de vill utan någon rättslig konsekvens. För att polisen ska kunna utföra ett bra arbete är det viktigt att medborgarna känner respekt och tolerans gentemot polisen och deras arbetsuppgifter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att poliser ska behöva utstå verbala kränkningar, eller avser ministern att vidta åtgärder för att sådana kränkningar ska kriminaliseras?
fr · H911736 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:736 Fler kärnkraftsreaktorer av (M) till Statsrådet (S) Enligt 17 kap. 6 a § får det finnas högst tio kärnkraftsreaktorer i . Detta är en olycklig formulering och ett olyckligt gränsvärde, då det i princip hindrar den nya tekniken med små modulära reaktorer (SMR) att växa fram. Lagen är på så sätt inte teknikneutral och måste ändras för att inte hindra framväxt av den nya generationens kärnkraftsanläggningar. Under partiledardebatten () framhöll statsministern att det är fritt fram att investera i kärnkraft. Men detta stämmer ju inte med tanke på den begränsning som föreligger i . Statsministerns uttalande visar därför på en dålig kännedom om den nya tekniken. Elproduktion via SMR-anläggningar erbjuder ett betydelsefullt fossilfritt energitillskott i en alltmer elintensiv framtid. Att anläggningarna dessutom genererar planerbar energi gör dem än viktigare. Men eftersom de sett per anläggning inte producerar lika mycket energi som dagens har regleringen i en kraftfullt hämmande effekt på långsiktiga investeringar i den nya tekniken. Därmed begränsas också intresset för svenska aktörer att satsa på denna hållbara energikälla. Begränsningen på tio reaktorer måste därför tas bort. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att begränsningen av antalet reaktorer inte ska stoppa investeringar i den nya generationens kärnkraftsanläggningar?
fr · H911737 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:737 Vattenfrågor och befintlig bebyggelse av (M) till Statsrådet (S) Regeringen tillsatte en utredning som rör vattenfrågor vid planläggning och byggande. Det är ett välkommet initiativ som kan tydliggöra ansvar och en långsiktigt hållbar hantering av vattenfrågor i samband med samhällsplanering. En stor nackdel är dock att utredningens direktiv (dir. 2021:92) riktar in sig helt mot framtida bebyggelse och exploatering, medan de problem som klimatförändringar kan ha för befintlig bebyggelse lämnas därhän. Det är olyckligt då kommunerna efterfrågar och behöver tydligare riktlinjer och verktyg för att hantera även dessa situationer. Detta framkom inte minst vid ett seminarium som Svenskt Vatten arrangerade och där företrädare för och framträdde. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen så att denna kan behandla problem som gäller situationen för befintlig bebyggelse?
fr · H911738 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:738 Professionsprogram av (MP) till Statsrådet (S) Regeringen offentliggjorde sin propositionsförteckning . I förteckningen aviserar regeringen ett antal angelägna propositioner för en jämlik skola, frågor som länge har verkat för. Det välkomnar vi. Däremot tycks regeringen inte avse att gå vidare med en helt central reform för lärares och rektorers möjligheter att utvecklas i sin profession och för läraryrkets attraktivitet, nämligen ett professionsprogram för lärare, förskollärare och rektorer. Att lärare och rektorer får tillgång till kontinuerlig kompetensutveckling genom hela arbetslivet är avgörande för en hög och likvärdig kvalitet i undervisningen. Det är också viktigt att säkerställa forskningsförankringen i undervisningen och inte minst öka attraktiviteten i skolprofessionerna, där vi har stor brist . Det vore därför mycket olyckligt om regeringen valde att inte gå vidare med reformen eller om den blir kraftigt försenad. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Stämmer det att regeringen inte längre avser att lägga fram något förslag om professionsprogram till ?
fr · H911739 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:739 Underhållsskulden i va-systemet av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Det svenska systemet för vatten och avlopp (va-systemet) har stora behov av förbättringar. Enligt branschorganisationen analys av investeringsbehoven för perioden –2040, som publicerades , är prognosen . fick vi även tydliga exempel på den påfrestning på va-systemet som extrema väderfenomen kan innebära för kommuner. För att vända utvecklingen med den växande underhållsskulden i va-systemet – och för att skapa utrymme för nya investeringar – behöver politiken anlägga en helhetssyn på samhällsplaneringen, ta sikte på att skapa incitament för att åtgärda bristerna, undanröja hinder för framför allt kommunala investeringar samt se till att investeringar sker där de gör mest nytta. En samlad bild av statusen för va-system och de investeringar som krävs saknas dock. Det står i kontrast till hur annan infrastruktur, till exempel vägnätet, behandlas. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den underhållsskuld som kännetecknar landets va-system?
fr · H911740 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:740 Säkerställande av det nationella elsystemet av (M) till Statsrådet (S) , en destination inom besöksnäringen, kan inte få snabbladdare eftersom elnätet inte klarar av det. Detta är ett exempel på hur det svenska näringslivet drabbas av ett instabilt och otillräckligt elnät. Lösningarna för att möta utvecklingen på konsumentsidan med elbilar i ett samhälle som ställer om är otillräckliga. Besöksnäringen ska enligt regeringens egen utsaga växa på ett hållbart sätt som ska skapa nya jobb och bidra till lokal och regional utveckling. Det sas före pandemin att besöksnäringen är en av landets basnäringar och att den ska gå hand i hand med industriföretag för att de ska kunna förstärka varandra och trygga kompetensförsörjningen. Läget i är att företag och industri tävlar med varandra om att få elförsörjning. I ser vi också exceptionella elkostnader. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta nationellt för att säkerställa att elsystemet utvecklas i den takt som samhället kräver för att näringslivet och människor runt om i landet ska kunna bo, leva och verka?
fr · H911741 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:741 Minskat regelkrångel i gruvnäringen av (M) till Näringsminister (S) har legat i topp på den internationella rankningslistan över gruvnationer men har tyvärr tappat kraftigt. Detta beror på det alltmer omfattande regelkrånglet och att det tar att få alla nödvändiga tillstånd. vill ha en stark gruvnäring som skapar nya arbetstillfällen, som tillgodoser behovet av kritiska mineraler och som inte ger avkall på miljön. Då krävs åtgärder mot de krångliga regler som omgärdar gruvnäringen och hämmar utvecklingen. Med anledning av det ovanstånde vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska regelkrånglet inom gruvnäringen och för att korta beslutstiderna så att inte behöver vara beroende av gruvor i och ?
fr · H911742 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:742 Beslut om Kallak av (M) till Näringsminister (S) utanför i ligger en stor järnmalmsfyndighet under markytan. ansökte mining om undersökningstillstånd för att undersöka marken och fick detta tillstånd. påbörjades provbrytning i området. Då inleddes en lång rad protester från olika intresseorganisationer eftersom området ligger från världsarvsområde Laponia, och rennäringen är starkt kritisk till att en gruvbrytning påbörjas i området. Bergsstaten har sagt ja till en provbrytning medan i har sagt nej. För med 5 000 invånare, och för den svenska järnmalmsexporten, vore en järnmalmsgruva av stor betydelse. ligger frågan på regeringens bord för avgörande och har gjort så . Min fråga till näringsminister blir därför följande: När avser ministern att fatta ett beslut i ärendet om Kallakgruvan?
fr · H911743 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:743 Handläggningstiden hos av (C) till Socialminister (S) Vaccinationsbevis har fortsatt en stor betydelse för att bekämpa pandemin. av befolkningen har ej tillgång till internet och är därför hänvisade till skriftlig hantering för att få vaccinationsbeviset. tar det från att blanketten skickas in till dess dokumentet levereras. Detta innebär en diskriminering av framför allt äldre. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern för att förkorta handläggningstiden hos ?