frs · H9121185 · 2022-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1185 av (M) Fler utrikes födda på arbetsmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få fler utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft har ökat i samband med att restriktionerna till följd av covid-19-pandemin successivt lättades , vilket har medfört att arbetsmarknadsläget har förbättrats. Men långtidsarbetslösheten är fortsatt för hög och skillnaden är för stor mellan inrikes- och utrikes födda. Särskilt utrikes födda kvinnor behöver komma in på arbetsmarknaden i större utsträckning. Statsministern har varit tydlig med att det är en av regeringens viktigaste prioriteringar att vända på varje sten för att bryta segregationen. Eftersom många långtidsarbetslösa bor i områden med socioekonomiska utmaningar är insatser för att öka sysselsättningen och minska långtidsarbetslösheten i dessa områden särskilt viktiga för att kunna minska segregationen. Därför har regeringen beslutat om nya viktiga åtgärder för att trycka tillbaka långtidsarbetslösheten. Regeringen har i regleringsbrevet angett som mål för Arbetsförmedlingen att långtidsarbetslösheten ska minska. Regeringen har vidare gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över hur myndigheten ska kunna förstärka stödet till personer som är långtidsarbetslösa, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar där många människor har gått länge utan jobb. Med stärkt kapacitet och en bättre samverkan med kommuner och idéburen sektor kan fler ta sig vidare till jobb och egen försörjning. Många utrikes födda arbetssökande saknar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Därför är utbildning viktigt. Regeringen har styrt Arbetsförmedlingen att öka arbetssökandes övergångar till reguljär utbildning, inklusive infört en utbildningsplikt för nyanlända invandrare med kort utbildning. Även bidrar till att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna etablera sig och regeringens satsning på har fortsatt under pandemin. Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag att analysera vilka behov långtidsarbetslösa som står särskilt långt från arbetsmarknaden har, och ska vid behov föreslå ytterligare åtgärder för att öka övergångarna till arbete eller utbildning. Vidare har regeringen gett i uppdrag att ta fram förslag på insatser för att stärka utrikes födda kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden, särskilt för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden och som inte deltar i etableringsprogrammet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att införa ett intensivår för deltagare i etableringsprogrammet. Syftet är att snabba det tar för nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden och att deltagarna ska komma i arbete efter påbörjat intensivår. Det är ännu för tidigt för att kunna dra några säkra slutsatser om resultaten, då programmet pågått i mindre än . Men drygt 100 personer som skrivits ut från intensivåret har övergått till arbete på heltid. Regeringen tar också fram nya verktyg. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb . Etableringsjobben bygger på ett förslag från arbetsmarknadens parter och syftar till att förbättra etableringen av nyanlända invandrare och öka möjligheterna för långtidsarbetslösa att få ett arbete. Modellen med etableringsjobb visar också styrkan i den svenska modellen. När arbetsgivare och fackförbund förhandlar kan vi lösa många svåra utmaningar på arbetsmarknaden.