ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111387 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1387 Remissvaret från Inspektionen för socialförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade sent att ett garantitillägg ska införas. Bakgrunden till garantitilläggets tillkomst är väl känd: Det kom till för att köpa stöd inför en då kommande statsministeromröstning. avslutades remisstiden för regeringens förslag om ett garantitillägg i bostadstillägget. Utöver att flera remissinstanser pekar på att tiden för att svara på remissen varit kort, så har flera remissinstanser invändningar i sak. Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF) skriver i sitt remissvar: ”Inspektionen för socialförsäkringen kan varken tillstyrka eller avstyrka förslagen och bedömningarna i promemorian, eftersom vi utifrån den utredning och konsekvensbeskrivning som finns i promemorian inte kan ta ställning till om förslagen och bedömningarna är ändamålsenliga.” Den promemoria, med förslag och konsekvensbeskrivningar, som regeringen skickat ut på remiss är alltså så undermålig att ISF inte anser sig kunna ta ställning till om myndigheten ska kunna tillstyrka eller avstyrka förslagen. Detta trots att ISF får anses vara experter på utvärderingar inom just socialförsäkringar. Så här beskriver ISF sitt uppdrag på sin hemsida: ”ISF:s uppdrag att granska och utvärdera socialförsäkringsområdet innebär att vi arbetar för att föräldraförsäkringen, sjukförsäkringen, pensioner och andra områden fungerar på ett effektivt och rättssäkert sätt. Våra granskningar förser regeringen och myndigheter med kunskap för att kunna utveckla och förbättra socialförsäkringen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att det är möjligt att bedöma och göra konsekvensanalyser av förslaget om ett garantitillägg?
fr · H9111388 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1388 Beredningskravet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade sent att ett garantitillägg ska införas. Bakgrunden till garantitilläggets tillkomst är väl känd: Det kom till för att köpa stöd inför en då kommande statsministeromröstning. avslutades remisstiden för regeringens förslag om ett garantitillägg i bostadstillägget. Flera viktiga remissinstanser pekade på den korta remisstiden som stod till förfogande för att svara. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) skriver bland annat: ”Vi har inte på den korta remisstiden kunnat analysera orsakerna till att dessa effekter uppstår, men anser att en lösning för att undvika sådana konsekvenser bör utredas i den fortsatta beredningen.” skriver i sitt remissvar: ”Den korta remisstiden medger inte att kan presentera ett komplett alternativt förslag.” I sitt svar skriver (): ”Med hänsyn till den korta remisstiden lämnar () endast översiktliga kommentarer på förslagen i promemorian.” Sammantaget kan konstateras att tre tunga remissinstanser med stor sakkunskap uttrycker att de inte kan fullgöra sitt uppdrag som remissinstans eftersom regeringen har bråttom att genomföra en reform som beräknas kosta . Det är en stor brist i beredningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att regeringsformens beredningskrav uppfylls?
fr · H9111389 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1389 Remissvar från av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade sent att ett garantitillägg ska införas. Bakgrunden till garantitilläggets tillkomst är väl känd: Det kom till för att köpa stöd inför en då kommande statsministeromröstning. avslutades remisstiden för regeringens förslag om ett garantitillägg i bostadstillägget. Utöver att flera remissinstanser pekar på att tiden för att svara på remissen varit kort, så har flera remissinstanser invändningar i sak. Regeringens expertmyndighet är en av dessa. I sitt remissvar skriver bland annat: ”Vidare avviker förslaget från den nuvarande systematiken i socialförsäkringsbalken på så sätt att garantitillägget i balken definieras som bostadstillägg, men i sak är att likna vid garantipension. Detta skapar tolknings- och tillämpningsproblem, vilket äventyrar rättssäkerheten för enskilda.” Min fråga till statsrådet , med anledning av ovanstående, är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att tolkning och tillämpning av garantitillägget blir rättssäker?
fr · H9111390 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1390 Remissvar från av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade sent att ett garantitillägg ska införas. Bakgrunden till garantitilläggets tillkomst är väl känd: Det kom till för att köpa stöd inför en då kommande statsministeromröstning. avslutades remisstiden för regeringens förslag om ett garantitillägg i bostadstillägget. Utöver att flera remissinstanser pekar på att tiden för att svara på remissen varit kort så har flera remissinstanser invändningar i sak. En av de tunga remissinstanser som yttrat sig, trots kort svarstid, är (). I sitt remissvar skriver SPV bland annat: ”Det kan konstateras att syftet med det införda inkomstpensionstillägget var att öka respektavståndet mellan dem som arbetat och dem som inte har gjort det (Ds 2020:7). Syftet med det förslagna garantitillägget är att långsiktigt stärka inkomsterna för de pensionärer som har låga inkomster från den allmänna pensionen, vilket torde minska effekten av syftet med förstnämnda tillägg. Båda dessa reformer är finansierade via statsbudgeten och avviker från grundtanken att pensionssystemet ska präglas av långsiktiga lösningar som utformas utifrån systemets grundläggande principer, däribland livsinkomstprincipen.” SPV:s slutsats om förslaget om garantipension är dels att det strider mot pensionssystemets grundtanke om livsinkomstprincipen, dels att förslaget motverkar effekterna från det tidigare införda inkomstpensionstillägget. Syftet med inkomstpensionstillägget var att öka det så kallade respektavståndet. Garantitillägget motverkar detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för öka respektavståndet i pension mellan dem som arbetat och dem som inte arbetat?
fr · H9111391 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1391 Remissvar från utvärdering av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade sent att ett garantitillägg ska införas. Bakgrunden till garantitilläggets tillkomst är väl känd: Det kom till för att köpa stöd inför en då kommande statsministeromröstning. avslutades remisstiden för regeringens förslag om ett garantitillägg i bostadstillägget. Utöver att flera remissinstanser pekar på att tiden för att svara på remissen varit kort så har flera remissinstanser invändningar i sak. En av remissinstanserna som svarat är utvärdering (IFAU). I sitt remissvar skriver IFAU bland annat: ”Garantitillägget höjer levnadsnivån bland dem som omfattas av grundskyddet och innebär att kopplingen mellan livsinkomsten och pensionen försvagas. De förmåner grundskyddet erbjuder får tas ut vid den s.k. riktåldern, . Om nivån på grundskyddet höjs blir riktåldern en allt viktigare signal för låginkomsttagare om utträde ur arbetslivet vid just den åldern.” Förslaget om garantitillägget försvagar alltså kopplingen mellan livsinkomst och pension. Eller annorlunda uttryckt: Det lönar sig i vissa fall sämre att ha arbetat än att inte ha arbetat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka kopplingen mellan livsinkomst och pension, om garantitillägget införs?
fr · H9111392 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1392 Odlingstorv av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Odlingstorv har stor betydelse som substrat för uppdrivning av alltifrån basilika till skogsplantor. På grund av kriget i har importen av torv från och till EU stoppats, vilket beräknas få störst konsekvenser för livsmedelsproduktionen i och i . har inhemsk råvara att tillgå, men med tanke på utvecklingen som nämndes ovan, och att efterfrågan från andra EU-länder kommer att pressa upp priserna, förväntas en hel del av den odlingstorv som vi behöver i stället komma att gå på export. Som exempel på det egna behovet kan nämnas att vi i landet driver upp cirka 380 miljoner skogsplantor varvid torven är en viktig ingrediens. Till det ska läggas behovet av torv för livsmedelsproduktion, som har betydelse för livsmedelssäkerheten. är som sagt självförsörjande på odlingstorv , men om det ska gälla framåt i tiden krävs åtgärder. Det beror framför allt på att de torvmarker som det skördas odlingstorv på beräknas ha en kvarvarande livslängd på i genomsnitt bara . Och med handläggningstider för nya täkttillstånd plus ansökningskostnader som kan uppgå till finns det höga hinder som måste rivas. Därför behöver branschen tydliga besked om hur regeringen ser på en långsiktig och fortsatt produktion av torv i landet. ges nämligen motstridiga besked. Ett exempel på det är regeringsuppdraget om återvätning av bland annat utdikade torvmarker, som fick (). Regeringsuppdraget riskerar i sin förlängning tillgången på odlingssubstrat för att driva upp 380 miljoner skogsplantor . Utan skogsplantor försämras skogens tillväxt, och en för viktig kolsänka blir kraftigt reducerad. Regeringens politik kan därmed komma att få effekter också för klimatet. Det är därför viktigt att vi kontinuerligt kan driva upp nya plantor som kan bidra till skogens klimatnytta. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa fortsatt skörd av odlingstorv?
fr · H9111393 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1393 Unga flickors rätt till tryggt stöd vid hedersrelaterat förtryck av (SD) till Socialminister (S) Återigen tar vi del av rapporter där unga flickor far illa och behandlas felaktigt. Vi tar del av rapporter som visar att unga flickor låses in på hem som drivs av (Sis-hem), trots att det inte varit i enlighet med bestämmelser i lagen om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Väl på boendet har deras tillstånd i stället försämrats, och i flera fall har det framkommit att unga flickor utsatts för sexuella övergrepp, ignorerats på boendet och i värsta fall också tagit livet av sig. publicerade SVT en granskning om gömda hedersflickor, och rapporterade om ett fall där en 14-årig ung tjej behövde fly från sin familj på grund av hedersvåld i familjen. Hon placerades i en fosterfamilj bara bort från sin egen familj, och i samma område som hennes klasskamrater bodde i. Detta resulterade i att hon kände sig otrygg och rymde. bedömde då att hon skulle låsas in på ett låst ungdomshem som drivs av Sis. Detta är bara ett av fallen där hedersvåldsutsatta flickor låsts in trots att de enligt LVU § 3, och enligt tidigare vägledande domar, inte får placeras på Sis-hem på grund av familjens problem och hedersvåld. Men i SVT:s granskning framkommer att minst 15 kommuner gör detta ändå eftersom kommunerna inte vet hur de ska hantera situationer med hedersvålsutsatta. Det är oacceptabelt att unga flickor som söker trygghet och skydd från sin familj i stället hamnar inlåsta på hem. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att verka för att säkerställa att unga flickor som söker hjälp från hedersförtryck och våld får den hjälp och det stöd som förväntas och som rimligen bör finnas?
fr · H9111394 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1394 Kvinnors demokratiska rättigheter i av (SD) till Utrikesminister (S) På sociala medier kan vi i skrivande stund se bilder och videoklipp från massdemonstrationer utanför en i , , som bland annat publiceras av den modiga iranska MR-aktivisten . Bakgrunden till dessa demonstrationer är, som så ofta annars, att vanliga iranska medborgare kräver likabehandling. Iranska kvinnor har i detta fall krav på något så enkelt som att få heja på sitt fotbollslandslag inne på arenan, något de förvägras av den islamistiska diktaturen just för att de är kvinnor, och de blir i stället bemötta med pepparsprej. Att kvinnors demokratiska rättigheter är rejält begränsade i är som bekant ingen nyhet. Ej heller är det en nyhet att deras fysiska rörelsefrihet är begränsad och att det finns en lång rad kvinnor som envist kämpar för sina rättigheter. Protesterna mot slöjtvånget, med utrikesministerns goda minne, kanske är de tydligaste tecknen på det. Det finns dock mer långtgående protester, där unga kvinnor är villiga att offra precis allt. Ett exempel är en iransk kvinna vid namn som valde att tända eld på sig själv efter att ha blivit arresterad för sitt försök att komma in som åhörare på . Denna desperation visar vilken nivå könsapartheid ligger på, när människor är villiga att vidta den typen av drastiska åtgärder. Sport och idrott ska bidra till att förena människor, och det är ett fantastiskt sätt att skapa glädje och gemenskap. ser vi hur det riskerar bidra till att legitimera förtryck, varför organisationer som Fifa har en betydande roll att spela. Trots de protester vi sett har Fifa inte agerat för att bryta den statssanktionerade diskrimineringen i . Mot bakgrund av regeringens påstådda feministiska prägel, och mot bakgrund av den omfattande kritik som just Masih Alinejad riktat mot utrikesminister (efter att ministern vid ett officiellt besök underkastat sig slöjtvånget i ), borde det ligga i regeringens intresse att agera i dessa frågor. Utrikesminister önskas därför svara på följande fråga: Avser ministern att lyfta frågan om könsapartheid med företrädare för Fifa eller motsvarande organisationer alternativt vidta andra åtgärder för att lyfta dessa frågor?
fr · H9111395 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1395 End-of-waste-kriterier av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Frågan om end-of-waste är avgörande när det gäller ökad återvinning av vissa materialslag. Att använda material som betraktas som avfall är betydligt svårare regelmässigt än att återvinna material som likställs med jungfruliga material. Därför är end-of-waste-kriterier avgörande för ökad återvinning. slutredovisade sin utredning om end-of-waste-kriterier, det vill säga vilka förutsättningar som ska gälla för att återvunna materialslag ska kunna upphöra att betraktas som avfall. Många branscher i , till exempel däck- och textilbranschen, hade förväntat sig ett tydligt ställningstagande från och en rekommendation till regeringen att ta fram nationella kriterier i väntan på den trögare EU-processen som pågår parallellt. icke-besked var en besvikelse, och ligger frågan om återvinning åter på regeringens bord och vi ser ännu ett förlorat år för miljön. Som moderat hade jag föredragit att kriterierna fastläggs på EU-nivå, men med tanke på att det nu finns branscher som vill gå före anser jag det bättre att de faktiskt får göra detta. Det hela kan drivas som ett pilotprojekt som därmed kan bidra till en lärandeprocess. tycker det är bra att frågan lyfts till EU-nivå och anser egentligen att det är där besluten ska fattas. Det signalerar hur centrala end-of-waste-kriterier är när det gäller hur vi ska hantera dagens avfallsströmmar så att det kan bli morgondagens råvara. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Är ministern beredd att låta fastställa nationella end-of-waste-kriterier för intresserade branscher?
fr · H9111396 · 2022-03-30 00:00:00 — Fråga 2021/22:1396 Järnvägsmarknaden av (S) till Näringsminister (S) Avregleringen av järnvägsmarknaden har lett till att staten har delat upp verksamheten i olika delar. En del, till exempel en anläggning, ägs och drivs numera i förvaltningsform där vidmakthållande och utbyggnad av anläggningen upphandlas. Den andra delen, transporter av gods samt persontrafik, drivs i aktiebolagsform och är konkurrensutsatt. Även om det har gått avregleringen ägde rum har vi fortfarande inte fått en blomstrande marknad med många olika företag. Majoriteten av aktörerna är aktiebolag som ägs av olika europeiska eller asiatiska stater. Detta skiljer sig till exempel från avregleringen av telekommarknaden som har skapat mer dynamik och utveckling för branschen och gynnat kunderna. Förmodligen har detta bidragit till att branschen inte blivit mer attraktiv än för det statliga kapitalet som redan fanns i branschen innan avregleringen. Många bolag brottas nu med kompetensförsörjningen, och detta blev extra tydligt under pandemin. Lokförare är ett bristyrke, bara för att nämna en av alla kompetenser som saknas inom branschen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder har ministern övervägt att vidta för att hjälpa branscher med påtagliga kompetensbrister, och är en sammanslagning av flera bolag som ägs av svenska staten ett alternativ för att uppnå en bättre effektivitet?
fr · H9111397 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1397 Ökade kostnader för företagen på grund av höga energipriser av (M) till Näringsminister (S) Energipriserna har denna vinter varit extremt höga, något som framför allt debatterats vad avser privatpersoner och privatekonomi. Regeringen har till privatpersoner med hög förbrukning aviserat stödpaket som man nu aviserar ska börja utbetalas och framåt. Stödpaket för att betala energiskatten är dock ingen lösning för att lösa det egentliga problemet, en för låg elproduktion och därmed en elbristsituation. För företag med hög energiförbrukning kan, trots att man arbetat med energibesparingar, de höga priserna få fatala konsekvenser. Lönsamheten kan bli så låg efter betalda elräkningar att man tvingas upphöra med verksamheten. De marginaler i företagen som kan finnas finns heller inte av covid-19-pandemi. Min fråga till näringsminister lyder: Avser ministern att vidta några specifika åtgärder för att bristen på elenergi och dess effekt på företagens lönsamhet ska mildras?
fr · H9111398 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1398 En havsmiljöproposition av (M) till Klimat- och miljöminister (S) Jag har tidigare frågat (2021/22:1340) klimat- och miljöministern när hon har för avsikt att presentera den utlovade havsmiljöpropositionen för . Ministern avstod då från att svara på frågan. I stället berättade ministern om olika uppdrag som regeringen har lagt ut på olika myndigheter. Frågan ställdes ju för att regeringen aviserade att en havsmiljöproposition skulle lämnas till . Det var ett utspel som inte har åtföljts av handling. Det blir därför dubbelt olyckligt med klimat- och miljöministerns svar, som även sätter igång spekulationer om varför ministern drar tillbaka detta givna löfte. Miljömålsberedningens betänkande Havet och människan lämnades till regeringen . I betänkandet föreslår den parlamentariskt sammansatta utredningen enhälligt att en havsmiljöproposition ska lämnas till en gång per mandatperiod. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Ska ministerns svar tolkas som att en socialdemokratisk regering inte har för avsikt att lämna en havsmiljöproposition till ?
fr · H9111399 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1399 Straffsatsen för djurplågeri av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) fattade beslut om regeringens förslag till förändringar i och djurskyddslagen. Förändringarna innebär bland annat att det införs ett grovt djurplågeribrott och att straffskalan för det brottet blir fängelse i lägst och högst . Förändringarna innebär vidare att mindre allvarliga överträdelser av djurskyddslagstiftningen ska kunna leda till en sanktionsavgift i stället för böter. Skillnaden är att sanktionsavgiften kan hanteras av länsstyrelserna medan böter utdöms av en domstol. Sanktionsavgifterna ligger mellan och . skulle djurskyddshandläggare från besöka en gård i . De hade nämligen fått vetskap om ett stort antal katter vilka misstänktes leva under dåliga förhållanden. Det visade sig stämma. Tyvärr stannande det inte där. Personalen fann ytterligare djurplågeri i angränsande byggnad. I byggnaden levde nötkreatur i fullkomlig misär. I ett hörn låg ett kadaver från ett nötkreatur. har ärendet avgjorts i tingsrätten. Domstolen gjorde bedömningen att mannen var skyldig till djurplågeri baserat på de vittnesuppgifter som fanns om hur djuren levde. Straffet slutar med villkorlig dom och böter på totalt . När förändringarna i och djurskyddslagen beslutades framförde Socialdemokraterna och övriga partier, angående förslag om att skärpa påföljderna, att dessa var ”…alltför ingripande och oproportionerlig straffskärpning för de gärningar som bedöms som grova brott”. Vi anser att djurplågeri aldrig kan accepteras och ville bland annat att straffet för grovt djurplågeri skulle vara lägst fängelse och högst fängelse. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att ytterligare skärpa påföljderna inför förändringarna i och djurskyddslagen avseende djurplågeri?
fr · H9111400 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1400 Tillkännagivandet om danstillstånd av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) För lite () ställde jag en skriftlig fråga (2019/20:927) till statsrådet om hur regeringen hanterat tillkännagivande om danstillstånd. Då fick jag svaret att ”arbetet med att ta fram en lagrådsremiss pågår i ”. Det har passerat jag ställde denna fråga. Det har visserligen pågått en pandemi och vi kan också med förfäran konstatera att det utbrutit ett krig i vår direkta närhet. Men, det kan ju inte innebära att all annan verksamhet totalt avstannar. Min och många andras förväntan är att en regering ska ha förmågan att kunna hantera flera frågor på samma gång. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilket datum kan vi senast förvänta oss att justitie- och inrikesministern presenterar ett förslag i linje med tillkännagivandet om danstillstånd ?
fr · H9111401 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1401 Barn som slutar idrotta av (SD) till Statsrådet (S) Det är viktigt att våra barn och ungdomar rör på sig. Det är ingen hemlighet att det är viktigt när man växer för att få en stark kropp men även för att må bra, såväl fysiskt som mentalt. Vi vet alla att det är bättre att vara fysiskt aktiv än att sitta still. Under pandemin har restriktionerna lett till att många slutat idrotta. Framför allt är det barn som slutat och dessvärre inte hittat tillbaka till träningen igen trots släppta restriktioner och träning som ”vanligt” igen. varnar för de långtgående konsekvenserna om vi inte lyckas locka tillbaka barnen till föreningsidrotten igen. Utöver tappet till föreningslivet, som det här leder till, riskerar vi att få en stor grupp i samhället som blir stillasittande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att de här barnen inte ska bli stillasittande utan i stället hitta tillbaka till föreningsidrotten?
fr · H9111402 · 2022-03-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:1402 Rätten till färdtjänst av (V) till Infrastrukturminister (S) Allt fler blinda och gravt synskadade nekas tillstånd till färdtjänst. , Förbundet och Unga med Synnedsättning har samlat in 16 301 namnunderskrifter mot den försämrade färdtjänsten. De vill ha en ny färdtjänstlag som möjliggör synskadades rätt till färdtjänst. Jag har som trafikutskottets ordförande tagit emot namnunderskrifterna. De hade tidigare bett om att få lämna över dessa till Infrastrukturdepartementet, men fått nej. Det är oacceptabelt att så många synskadade har nekats färdtjänst. Därför är det av allra högsta vikt att vi får en modern färdtjänstlag där alla med behov kan få den färdtjänst de behöver. Det är välkommet att tillståndsparagrafen i färdtjänstlagen ska utredas. Men problemet med nekad färdtjänst är akut. Fram till dess att färdtjänstlagen är ändrad finns risken att många synskadade kommer att fortsätta att nekas färdtjänst. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att alla synskadade med behov av färdtjänst ska få rätt till sin färdtjänst?