ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111000 · 2022-02-03 00:00:00 — Fråga 2021/22:1000 Situationen för religiösa minoriteter i av (KD) till Utrikesminister (S) Det folkrika är största demokrati. Landet är också en viktig handelspartner för och övriga . framhålls som ett viktigt land för indiska investerare som vill etablera sig i norra . Det finns också samförståndsavtal mellan och på miljöområdet. har de mänskliga rättigheterna försämrats i i takt med en växande hindunationalistisk agenda. Minoritetsgrupper utsätts för allvarliga övergrepp och förföljelser. Förövarna upplever att de har regimens stöd. Den lokala ordningsmakten ingriper inte när gudstjänstlokaler vandaliseras och bränns ned och gudstjänstfirare dödas. Detta drabbar både kristna och muslimer. Landets 200 miljoner muslimer och 30 miljoner kristna diskrimineras, trakasseras och stöts ut från kastsamhället och förlorar därmed de privilegier som är förenade med kasttillhörighet. Situationen har kraftigt förvärrats under pandemin, vilket en av ACT samarbetsorganisationer, , rapporterar om i The Covid Pandemic: A Report on . Open Doors senaste rapport 2022 påtalar hur situationen för kristna allvarligt har försämrats och bedöms vara extrem. placerar sig som nummer tio av de femtio länder där det är förenat med störst risker att vara . ”Förföljelsen mot kristna är värst i de delstater där det har makten. Kristna konvertiter med hinduisk bakgrund riskerar husarrest, tvångsäktenskap, tvångsskilsmässa eller tvingas lämna sina hem. Kristna flickor och kvinnor utsätts ofta för sexuella trakasserier eller sexuellt våld, och det har rapporterats om vissa fall där de utsatts för trafficking. Pastorers döttrar, hustrur och systrar är särskilt utsatta. De flesta församlingsledare är män, och att vara pastor ses som ett av de mest riskfyllda yrkena i .” Med detta sagt är frågan om verkligen fortfarande lever upp till epitetet som världens största demokrati. Det står också i bjärt kontrast med artikel 2 i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Den lyder: ”Var och en är berättigad till alla de rättigheter och friheter som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt.” Artikel 18 lyder: ”Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion och trosuppfattning och att, ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst och religiösa sedvänjor.” har en lång och stolt tradition som försvarare av de mänskliga rättigheterna. Med hänvisning till det ovanstående är min fråga till utrikesminister : Avser ministern och regeringen att i samband med den utrikespolitiska deklarationen lyfta fram de ökade förföljelserna av kristna och andra religiösa minoriteter för att på så sätt utöva påtryckningar mot och andra berörda länder att tillämpa artikel 2 och 18 i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna?
fr · H9111001 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1001 Information till ungdomar om mönstring till värnplikten av (S) till Försvarsminister (S) Värnpliktens återinförande, som den socialdemokratiskt ledda regeringen tog initiativ till förra mandatperioden, är av stor betydelse för ett starkt folkligt förankrat försvar. började de första värnpliktskullarna sin utbildning. Det är som hanterar själva mönstringen. Antalet värnpliktiga som kallas in ska öka successivt. För varje värnpliktig som antas krävs att man i största möjliga mån kan fullfölja utbildningen. får ungdomar som ska fylla den första informationen om att de ska kallas till mönstring. Nästan oavsett vilken typ av tjänst så krävs både en fysisk och mental förberedelse. Det är av stor vikt att informationen som lämnas till ungdomar bygger på motivation, förståelse och förberedelse kring vad värnplikten som sådan innebär. Det kan undvika skador för enskilda men också se till att det inte blir en snedvridning av olika befolkningsgrupper i rekryteringen. Den breda folkförankringen behöver betonas. Försvarsmakten har också i en skrivelse till regeringen lyft fram vikten av information som kan kanaliseras till ungdomar redan genom . Beslutet som avskaffade den allmänna värnplikten har fått konsekvenser i form av bristande kunskap, insikt och information kring totalförsvarets betydelse, vilket sannolikt kommer ta tid att återuppbygga. Plikten att delta i försvarsutbildning ses utifrån uppgifter som ur olika sammanhang kommit frågeställaren till del, inte alltid som självklar. Det torde vara en angelägen uppgift för fortsatt engagemang i breda kretsar och folkligt förankrat försvar att följa upp och på ett ingående sätt arbeta med information och kommunikation om värnplikten. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att verka för att utveckla informationen till ungdomar om mönstringen för att stärka möjligheterna till en bred rekrytering av kvinnor och män till värnplikten?
fr · H9111002 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1002 Företagsstöd vid höjda drivmedelspriser av (V) till Näringsminister (S) gick dieselpriset per liter. Priserna innebär stora ansträngningar för många mindre företag som redan ligger på marginalen. Det har till och med rapporterats om att en del nu tänker lägga ned sin verksamhet då kostnaderna för drivmedel blir för stora. Speciellt utsatta är till exempel lantbruksföretag och maskinentreprenörer. På glesbygden är många småföretag och enmansföretag beroende av transport för att kunna driva sin verksamhet. Arbetet med att ställa om transportsektorn mot ökad transporteffektivitet och minskade utsläpp måste intensifieras, men i det arbetet måste alla vara med utifrån sina olikartade förutsättningar. har tidigare föreslagit att staten ska kompensera för en del av glesbygdsbors höjda nota för bensin och diesel. Vi vill att stödet ska riktas för att kompensera glesbygden, där det inte finns något alternativ till bilen. Med det sagt behöver det finnas en plan för hur små företag ska klara drivmedelspriserna och i längden omställningen i stort. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser stöden till små företag för att hantera de ökade drivmedelspriserna ut, och har ministern planerat ytterligare insatser?
fr · H9111003 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1003 Åtgärder med anledning av propaganda mot av (L) till Socialminister (S) Stiftelsen rapporterar att det från radikalislamistiska miljöer sprids falska rykten om och dess arbete, framför allt vad gäller tvångsvård av barn enligt LVU. Det görs särskilt vid sociala medier som Facebook och Youtube. Hot mot socialsekreterare förekommer också. Doku skriver: ”Vid demonstrationer utanför socialkontor, bland annat i , försöker deltagare filma socialsekreterare, vilket sedan publiceras i grupperna. I en del grupper på sociala medier hängs socialsekreterare och socialchefer ut med namn, bild och hemadress och i vissa fall med personnummer.” Liberalerna vill se en reformerad socialtjänstlag. Socialtjänstärenden har blivit mer komplexa och hotbilden reell. Handläggare som arbetar i direkt kontakt med enskilda kan, inte minst på orter och i bostadsområden där människor känner varandra, vid risk för hot och våld behöva stöd. Det behövs en nationell stödfunktion vid utredning, beslut och verkställande. Vi vill också öka möjligheterna för kommuner att överflytta ärenden till annan kommun för beslutsfattande om hotbilden är stor. Ett större fysiskt avstånd mellan berörda tjänstemän och enskilda minskar möjligheten att utsättas för brott och skapar en tryggare arbetsmiljö. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern och regeringen för att motverka propaganda mot arbete och för att skydda socialsekreterare?
fr · H9111005 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1005 EU och yttrandefriheten av (SD) EU är på väg att besluta om ett förslag som ska kontrollera innehållet på internet. Förslaget kallas DSA (digital services act), och det innehåller bland annat bestraffningar för de plattformar och webbsidor som bryter mot omfattande regler om vilket innehåll som får visas på internet. har antagit förslaget, och en skrivning av förslaget har redan godkänts av de ansvariga ministrarna inom EU:s medlemsländer. inleds kompromissförhandlingar för att få fram en slutgiltig lag, vilket kan ske redan i vår. I DSA ingår skärpta krav på att plattformar agerar mot illegalt innehåll och även hantering av illegala varor. Digitala samordnare i medlemsländerna får en övervakande roll för att se till att plattformarna agerar. Även om grundtanken bakom förslaget må vara bra höjs nu ett varningens finger för att detta kan få stor påverkan på vad man får säga och publicera på nätet och att detta riskerar att slå mot yttrandefriheten. ”Det är absolut en risk som jag ser det att det här kommer bli ett problem, att det kommer bli en yttrandefrihetsfråga”, säger på till . Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att den nya EU-lagen inte ska inskränka yttrandefriheten, som är en av våra grundlagar, och hur ser dessa åtgärder i så fall ut?
fr · H9111006 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1006 svar på brev av (SD) till Utrikesminister (S) utrikesminister har enligt uppgifter i medier skickat ett brev till bland andra utrikesminister där han kräver svar på vilka säkerhetspolitiska åtgärder tänker vidta eller inte vidta framöver. Kravet kommer, enligt SVT, efter att och Natos svar på ryska ”säkerhetsförslag”, som presenterades och som bland annat skulle innebära att Nato inte får ta emot några nya medlemmar. Lavrov begär nu ett klargörande av och även position, rapporterar SR Ekot, som har tagit del av och publicerat brevet. riksdag beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att , likt , bör uttala en Nato-option. En option skickar en tydlig signal om att väljer sin egen säkerhetspolitiska framtid oberoende av vad till exempel anser, som vi genom optionen samordnar vårt säkerhetspolitiska synsätt och uttrycksätt med , vilket underlättar ett sammangående länderna emellan i ett defensivt försvarsförbund . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern i ett svar till sin ryske kollega att klargöra att de säkerhetspolitiska åtgärder som väljer eller inte väljer att vidta är en fråga för utan inblandning och att , i enlighet med beslut, kommer att införa en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje?
fr · H9111007 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1007 Återcentraliseringen av statliga myndigheter av (L) till Statsrådet (S) rapporterade att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med huvudbas i , trots prioriteringar från myndighetsledningen växer mest i . Exempelvis rekryterades en majoritet av cheferna till – detta trots att dåvarande generaldirektör varit tydlig med att ska prioriteras vid rekrytering. P4 granskning visade även att har tre fjärdedelar av avdelningscheferna och två tredjedelar av enhetscheferna placerats i . Granskningen visade också att har andelen anställda i ökat kraftigt som den har minskat i . Med anledning av detta ställde jag en skriftlig fråga till dåvarande statsråd om vad regeringen ämnar göra för att bryta denna negativa trend och i stället öka, men framför allt säkerställa, en fortsatt stark statlig närvaro i hela landet. I svaret angav statsrådet att myndigheten har en tydlig inriktning för att personal ska rekryteras till då det är möjligt och att hade MSB anställt fler personer i än i . visar en ny granskning av att den negativa trenden fortsätter, trots inriktning både från tidigare och nuvarande generaldirektör att prioritera . Det är därmed tydligt att MSB smygflyttar verksamheten till huvudstaden. Granskningen visar att de höga chefsposterna går till Stockholmskontoret, som antalet lägre chefer är fler i och antalet chefer totalt inom myndigheten är ganska jämnt fördelat. Men när det gäller chefer med högre ansvar och inflytande är tolv placerade i och en i , att jämföra då det fanns sex i och tre i . Och ser man på nyrekrytering vinner också , av de högre cheferna har hamnat där, liksom av de lägre cheferna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen göra för att stoppa statliga myndigheters försök till återcentralisering och i stället öka, men framför allt säkerställa, en fortsatt stark statlig närvaro i hela landet?
fr · H9111008 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1008 och av (M) till Näringsminister (S) har valt att ingå i avtal med Tvel, ett dotterbolag till ryska helstatliga Rosatom. Genom detta samarbete delar man med sig av unik och känslig svensk kärnkraftsinformation till det ryska bolaget i syfte att de ska kunna sälja kärnbränsle till oss. uppger Rosatom detta vara till stor fördel för företaget att ta sig in på den västerländska kärnkraftsmarknaden – något som inte varit möjligt innan agerat dörröppnare. Utan någon ordentlig analys eller riskbedömning kan detta handlande riskera och säkerhet och gynna maktambitioner. Flertalet länder är beroende av rysk gas, och det finns ingenting som talar för att samma sak inte kommer att hända med kärnbränsle. Rosatom uppger i nyhetsbrev att ambitionen är att bli en betydande aktör på den globala kärnkraftsmarknaden och att öka sina marknadsandelar till . Det är mycket riktigt att handlar med flertalet aktörer från olika länder för att minska sitt beroende av någon enskild aktör, men är ett unikt fall. I en intervju med ställs frågor kring avtalet till , vd för . På frågan om vad tänker kring att de spelat en nyckelroll som dörröppnare i de ryska planerna svarar han: ”Ja, det har ju blivit så.” Vi är alla överens om att granskning är ett moment av stor vikt i affärer av denna natur och har även beslutat så i . I den nya ägarpolicyn ställs det krav på att bolagen ska bedriva ett aktivt och systematiskt säkerhetsarbete för att säkerställa ett långsiktigt hållbart värdeskapande. Säkerhetsarbetet ska kravställas och regelbundet följas upp av styrelsen. I betänkandet om 2021 års redogörelse för bolag med statligt ägande anförs följande: “Säkerhetsarbetet ska kravställas och regelbundet följas upp av styrelsen. Bolag med statligt ägande ska vidare analysera huruvida de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet och därmed omfattas av säkerhetsskyddslagen (2018:585).” Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att ta något initiativ för att en sådan granskning genomförs?
fr · H9111009 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1009 Avvecklingen av kopparnätet på landsbygder av (SD) till Statsrådet (S) Runt om i avvecklar det gamla kopparnätet för telefoni. Ett nät som trots sin ålder och sina tekniska begränsningar på många håll utgör den enda möjligheten till internetåtkomst med godtagbar hastighet genom så kallad ADSL-teknik. Kopparnätet avvecklas emellertid i högre takt än den i vilken utbyggnaden av fiber sker. Detta är en omständighet som lämnar människor och företag på flera håll i landsbygder helt utan en fungerande internetuppkoppling. I ett samhälle där allt från skolarbete och banktjänster till myndighetskontakter förutsätter att såväl hushåll som företag har tillgång till internet blir situationen ohållbar om befintlig internetlösning avvecklas tidigare än ny teknik finns på plats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att situationen för människor och företag ute i landsbygder till följd av Telias snabba avveckling av kopparnätet är tillfredställande eller kommer regeringen att vidta åtgärder för att bromsa avvecklingen av kopparnätet till dess att annan datainfrastruktur byggts ut?
fr · H9111010 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1010 En Nato-option av (SD) till Utrikesminister (S) beslutade en majoritet i riksdag att ska införa en så kallad Nato-option enligt finsk modell. införde en Nato-option i sin utrikespolitiska linje, vilket innebär att de tydligt deklarerat att ett Natomedlemskap är en möjlighet för landet och att det är upp till att ta ett sådant beslut själva. I den nuvarande skärpta säkerhetspolitiska situationen där försöker ändra säkerhetsordning och utövar påtryckningar både verbalt och med militära maktmedel mot enskilda stater så är värdet av en sådan deklaration än större. Dessutom skulle en svensk Nato-option innebära en tydlig signal om att avgör sina egna säkerhetspolitiska vägval för framtiden, ej någon annan stat, såsom . har säkerhetspolitiska linje ändrats vid ett antal tillfällen och kanske tydligast när solidaritetsförklaringen antogs. Under den nuvarande regeringen har också fördjupat flera internationella militära samarbeten, vilket också gjort att den säkerhetspolitiska linjen påverkats. Därför vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att verka för att tillkännagivande om en Nato-option tillmötesgås?
fr · H9111011 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1011 Ett samnordiskt agerande gentemot av (SD) till Utrikesminister (S) Den säkerhetspolitiska utvecklingen har sedan den ryska invasionen av 2008 varit negativ i närområde. Påsken 2013 övade kärnvapenangrepp mot över . 2014 annekterade och invaderade med irreguljära förband östra , en konflikt som landet fortfarande understödjer och som lett till cirka 14 000 dödsoffer. har läget i närområde ytterligare försämrats, speciellt då med godkännande bedrivit hybridkrigföring med migranter mot EU. genomförde och den strategiska övningen Zapad 2021 som involverade omkring 200 000 soldater i de västra delarna av och i . Under slutet av året har fört fram betydande trupp till områdena runt , och flera bedömare har sett att risken för att återigen invaderar landet är betydande. presenterade det ryska utrikesministeriet till ett dokument med åtta artiklar där två innehöll skrivelser som innebär att inte skulle kunna söka medlemskap i eller på samma sätt som öva med . har uppladdningen kring den ukrainska gränsen fortsatt och samtal mellan och har inte gett positiva resultat. har skickat brev till alla stater ingående i , däribland och de nordiska staterna, med resonemang om hur de ser på säkerhetsläget och behovet av att staters säkerhetslösningar inte riskerar andra staters säkerhet. Därför vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för ett samnordiskt agerande och förhållningssätt gentemot aggression och intervention i , och i så fall på vilket sätt?
fr · H9111012 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1012 Tillbakadragande av de svenska insatserna i av (SD) till Utrikesminister (S) deltar i med väpnade styrkor i främst två militära insatser, nämligen stabiliseringsinsats i (Minusma) och insatsen Task Force Takuba. Utvecklingen i har varit mycket negativ ur ett politiskt perspektiv. Demokratin har satts ur spel och flera militärkupper har genomförts. är det svårt att se en förbättring av läget och att landet skulle återgå till folkvalt styre är inte troligt. Utöver denna utveckling har det kommit bekräftade uppgifter om att det finns utländska legosoldater på plats som ledning samarbetar med. Dessa legosoldater ska vara så många mellan 300 och 400 och komma från den ökända ryska gruppen som har flera anklagelser om folkrättsbrott mot sig och agerar utifrån ett ryskt inflytande. har redan beslutat att dra tillbaka sina trupper från landet. fick dessutom den franske ambassadören besked från ledningen i landet att han har på sig att lämna landet, och den franska utrikesministern har med anledning av bland annat detta kallat den styrande juntan utom kontroll. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att verka för ett ordnat, men skyndsamt, tillbakadragande av de svenska insatserna i ?
fr · H9111013 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1013 Säkra tågavgångar av (M) till Infrastrukturminister (S) Vi har sett hur tågtrafiken ställs in med mer regel än undantag, speciellt i rusningstrafik. Runt har tåg ställts in i rusningstrafik så att pendlare kan lita på en fungerande kollektivtrafik. Människor står just nu inför en vardag där det inte är självklart att tåget går för att kunna hinna till jobbet eller för att komma hem till hämtning av barn innan förskola eller fritis stänger. Avsaknad av strategiskt viktig personal för tågavgångarna leder till inställda tåg, och samhällsstrukturen där medborgarna kan lita på ”kontraktet” för infrastruktur hamnar i gungning. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att vardagspendlarna återigen kan få en fungerande vardag och ett återupprättat förtroendet för tågkollektivtrafiken?
fr · H9111014 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1014 En utökad möjlighet till förhör av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har gjort en omorganisation där man också valt att vidta en del förändringar. Bland annat har andelen civilanställd personal utökats och blivit fler, men på grund av lagstiftningen så förhindras civilanställd personal att genomföra vittnesförhör med mera då de inte har titeln polisman. I lagstiftningen står det följande: ”Innan förundersökning hunnit inledas, får en polisman hålla förhör och vita andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen.” Lag (2014:649) Ett rimligt alternativ hade varit att ändra lagstiftningen till att av utsedd behörig att hålla förhör. Det skulle innebära att civila utredare skulle kunna göra mycket mer för att underlätta för polisen att genomföra enklare förhör vid enklare utredningar, vilket i sin tur frigör viktiga resurser för polisen att använda på andra håll för grövre kriminalitet. Allt för att snabbare klara upp och lagföra brottslighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att underlätta för civilanställd personal inom polisväsendet att få göra arbetsuppgifter såsom att hålla i enklare förhör för att frigöra polisens resurser till att klara upp fler brott?
fr · H9111015 · 2022-02-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1015 koppling till IS av (SD) till Utrikesminister (S) gick terrorsekten staten till en hård attack mot gränsstaden som kontrollerats av den autonoma kurdiska regionen (Rojava). Målet med attacken var delvis att befria tillfångatagna terrorister då tusentals av dessa sitter i fångenskap i området. I striden som följde användes självmordsbombare och människor användes som mänskliga sköldar som terrorsektens krypskyttar ockuperade närliggande byggnader. Trots att 10 000 soldater från den syriska kallats in och trots att de fått amerikanskt luftunderstöd slutade striderna först , . När skedde då denna attack? Det var på fyraårsdagen av invasion och ockupation av den syriska och i huvudsak kurdiska regionen 2018. Det markerar indirekta stöd till brutala jihadister i kampen mot kurderna, och även i detta fall finns tydliga misstankar från SDF om att med allierade jihadister gemensamt koordinerat attacken. I ovan nämnda anfall finns flera kopplingar som tyder på att det funnits samverkan mellan . En turkisk drönare bombade exempelvis ett fordon från de kurdiska styrkorna som var på väg att stoppa IS-offensiven. Vidare kunde vi tydligt se i en rapport med dokument som visade IS-medlemmar med kopplingar till turkisk underrättelsetjänst. har likt IS intensifierat sina attacker mot Rojava , och exemplen är fruktansvärt många. Mot bakgrund av ovanstående önskas svar på följande fråga från utrikesminister : Har ministern diskuterat kopplingar till IS eller liknande grupperingar med turkiska företrädare, och hur ser hon på dessa uppgifter?