ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111409 · 2022-04-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1409 Säkerställd kontroll vid resor med passagerarfartyg av (V) till Infrastrukturminister (S) Efter kraftig kritik från flera remissinstanser beslutade regeringen att lägga planerna på att införa id-kontroller på tåg och bussar på väg in i på is. I stället gick regeringen vidare med en förordningsändring som innebär obligatoriska id-kontroller för passagerare på båtar till från . Eftersom de flesta som flyr kriget i kommer till via båt får förslaget i praktiken samma effekt som att införa id-kontroller. Därmed hindras människor som flyr kriget i från att ta sig till , om de saknar id- handlingar. Det är ett uppenbart brott mot asylrättens syfte och går emot rekommendationer om hur massflyktsdirektivet ska tolkas. När regeringen införde id-kontroller ledde det till en dominoeffekt, där flera andra EU-länder skärpte sina gränser på liknande sätt, vilket slutade med att Erdoğan och libyska miliser fick i uppdrag att agera gränsvakt åt . flyr människor framför allt från . Risken att händelserna upprepar sig är stor, men med konsekvensen att de länder som gränsar till får ta ett oproportionerligt ansvar. kommer id-kontroller att begränsa asylrätten för andra människor på flykt, utanför det mediala strålkastarljuset. har tidigare slagit fast att transportörsansvar är otillåtet vid resor inom Schengen. 2018 bekräftade kommissionens tidigare inställning och slog fast att transportörsansvar vid inre gräns mellan medlemsländer är oförenligt med Schengenreglerna. Det är anmärkningsvärt att regeringen hanterar dessa frågor så bristfälligt. Regeringen borde ha dragit lärdomar av de id-kontroller som infördes och kunnat analysera konsekvenserna mer ingående. konstaterar att regeringen gjort det till en vana att behandla lagstiftning som handlar om migration på ett otillfredsställande sätt. Mot denna bakgrund vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att de som flyr krig och förtryck har möjlighet att komma till och söka asyl här?
fr · H9111410 · 2022-04-04 00:00:00 — Fråga 2021/22:1410 Granskning av affärer med rysk krigsindustri av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Delar av den ryska krigsindustrin, däribland tillverkare av kärnvapen, köper och använder svensk teknik. I en granskning av tidningen ser vi hur ett åttiotal ryska bolag som tillverkar vapen och militär teknik har köpt utrustning tillverkad av svenska industrikoncerner. Totalt handlar det enligt granskningen om över 1 000 affärer , året då först invaderade och sedan fortsatte med sin aggression i regionerna Donetsk och Luhansk. Köparna råkar vara producenter av alltifrån raketer och bomber till stridsflygplan och helikoptrar. Sådant som vållar stor skada i . tillkallades en kommission med uppgift att granska vissa uppgifter om olaglig vapenexport. Kommissionen, som sedan kom att kallas för för granskning av viss vapenexport, hade till uppdrag att i ett sammanhang ”skapa största möjliga klarhet kring de händelser som gett upphov till uppgifterna om olaglig svensk vapenexport samt att redovisa i vilket skede och med vilkas medverkan som avsteg från givna regler skett”. Mot bakgrund av den granskning som utförts av tidningen finns det ett uppenbart intresse av att få fram samtliga kort på bordet. Minst ett av de svenska företag som deltagit i dessa affärer har till bekräftat uppgifterna och säger att de själva valt att inleda en utredning. Bolaget har dessutom redan hunnit hitta över 50 affärer som skett i strid med bolagets egna regler. Mot bakgrund av detta önskas justitie- och inrikesminister svara på följande fråga: Kan ministern tänka sig att inrätta en medborgarkommission eller liknande för att granska affärer med rysk krigsindustri eller liknande?
fr · H9111411 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1411 Skydd av sillbestånd av (M) till Statsrådet (S) Så kom den då till slut. Den utredning som regeringen har hänvisat till otaliga gånger och i olika riksdagssammanhang. Jag syftar förstås på Havs- och vattenmyndighetens Redovisning av regeringsuppdrag att utreda hur fiskeregleringar kan utvecklas för att skydda kustlekande bestånd av sill i norra , som publicerades. Flera av myndighetens förslag och rekommendationer känns igen. Det är förslag som forskare, fiskare och flera relevanta organisationer såsom Baltic Waters 2030, Marint centrum i , Sportfiskarna med flera har fört fram . Det är också förslag som och andra politiska partier har fört fram . är den stora frågan om regeringen kommer att agera. Den handlingsförlamning som rått har dessvärre lett till flera förlorade år för och dess ekosystem, vilket även har påverkat småskaligt fiske och kustsamhällens möjlighet att utveckla livsmedelsproduktion och turism. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta med anledning av Havs- och vattenmyndighetens rapport?
fr · H9111412 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1412 Utländska forskares situation av (M) till Statsrådet (S) I en tidigare fråga (2021/22:1204) har jag argumenterat för att vi behöver mer kunskap om effekterna av den senaste förändringen av utlänningslagen som berör bland annat utländska forskare. Jag frågade därför statsrådet om regeringen planerar att genomföra en snar uppföljning av lagens konsekvenser. Men på den frågan fick jag inget svar. I stället dränktes jag i olika försäkringar om att lagen varken skulle försvåra eller försämra för utländska forskare. Samt att det kommer an på arbetsgivare ”som vill vara säker på att en person ska få permanent uppehållstillstånd också kan erbjuda den personen en trygg anställning ”. Det kan ju låta bra, men problemet är att den akademiska världen inte ser ut som en vanlig arbetsplats. För utöver de statliga medlen söks en hög andel forskningsfinansiering i konkurrens från externa medel. Det är därför svårt för arbetsgivarna att veta vilka tjänster som faktiskt kan finansieras. Själv har jag mottagit personliga vittnesmål om hur lagändringen faktiskt slår och påverkar forskarnas situation. Dessa bekräftas dessutom i en större studie baserad på drygt 5 000 svar från ”early career researchers”, det vill säga forskare som avlagt sin doktorsexamen , i . Resultatet visar bland annat: Att högutbildade forskare oftast får korttidskontrakt, vilket är norm inom akademin. till juniora forskare (disputerade med i ) hade anställningskontrakt på mindre än 18 månader, medan hade kontraktstider på 18–24 månader. Att av de utomeuropeiska forskarna vill stanna i om de har möjlighet att göra det, medan av forskarna uttryckligen angav kraven i den ”nya” migrationslagstiftningen som skäl till att de ville lämna . Att det finns stor oro för de långa handläggningstiderna på . Vid en snabbkoll på hemsidan för kategorin forskare ges svaret: “Of recently closed cases, have received a decision within 9 months.” , och lärosäten intygar även de problemen med långa handläggningstider, såsom: Att ansökan om permanent uppehållstillstånd inte kan göras förrän innan ett gällande uppehållstillstånd löper ut. Att de långa handläggningstiderna hos och i domstolarna gör att utfallet för ansökan om permanent uppehållstillstånd kan bero på när beslut fattas. Att forskare som blir föräldrar under sin tidsbegränsade anställning måste lämna för att ansöka om medborgarskap för barnet. Med tanke på de många negativa utsagor och rapporter som har publicerats, samt de konsekvenser som detta kan få för tillgången på spetskompetens och svensk kompetensförsörjning, är det viktigt att följa upp effekterna av förändringarna i utlänningslagen. Ett intressant faktum i sammanhanget är att var totalt av doktoranderna utländska. Med hänvisning till ovanstående vill jag återigen fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att följa upp den ”nya” utlänningslagens effekter för utländska forskare samt dess konsekvenser för svensk kompetensförsörjning och tillgång på spetskompetens?
fr · H9111413 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1413 Hungersnöd på av (S) till Statsrådet (S) I stora delar av har det pågått en torka. är torkan extra svår, och regnet har nästan helt uteblivit. I stora delar av är hungersnöden akut. Torkan i riskerar att bli den värsta , och tusentals riskerar att dö av svält. Trots detta saknas miljarder i biståndspengar för att kunna möta problemen med torkan. befolkning har länge plågats av konflikter, vattenbrist och svältkatastrofer. Halva landets befolkning, 7,7 miljoner människor, lider just nu av kronisk hunger. På grund av konflikter och matbrist har miljontals människor blivit internflyktingar. Förutom den stora torkan drabbades av en stor och omfattande brand, där stora delar av staden har förstörts. Dussintals människor är skadade. Bland annat har marknaden som är det ekonomiska hjärtat i staden förstörts. Många familjer har fått sin försörjning från den. Främst är det kvinnors småskaliga företagande som drabbats, och kvinnor brukar vara de som bär upp familjens och ibland även släktens ekonomi. Förlusterna efter bränderna beräknas till mellan 1,5 och . Motsvarande situation finns i , där nöden försvåras i de norra delarna extra mycket på grund av krig och konflikt. DN rapporterade att 300 000 barn riskerar att dö i svält . Tack och lov har de första transporterna med humanitär hjälp börjat nå fram till de mest drabbade områdena i landet. Det är dock av största vikt att FN tillåts (av de stridande parterna) att komma fram med humanitär hjälp till en drabbad civilbefolkning även framöver. Precis som branden har förstört i kommer stora områden i FDRE att vara i behov av återuppbyggnad så fort som freden eller en förhandlad vapenvila infinner sig. Även i landets övriga delar finns det oro och vissa rapporter om allvarlig hungersnöd. Likaså finns rapporter från och gällande människor i varierande utsträckning som har drabbats av hungersnöd. Det finns ett stort engagemang i för , och det här är inte första gången jag lyfter hungersnöden i regionen. Tyvärr har situationen förvärrats ytterligare. Det är också viktigt att understryka att hungersnöd också är nära kopplat till säkerhetspolitik. Svält när bara två saker: desperation och våld. Jag vet att biståndsministern också har visat stort engagemang för människors rätt att få äta sig mätta. Min fråga till statsrådet är: Hur avser statsrådet att agera framåt med anledning av hungersnöd och svält på ?
fr · H9111414 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1414 Åtgärder mot farliga plankorsningar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Efter flera uppmärksammade plankorsningsolyckor och reportage kring dessa lade regeringen vid ingång ett uppdrag till att förbättra säkerheten vid plankorsningar som staten ansvarar för. Uppdraget löd: ”ska inom befintliga ekonomiska ramar se över hur arbetet för förbättrad säkerhet vid plankorsningar kan bedrivas effektivare i närtid. En analys ska genomföras av de konsekvenser som en eventuell omprioritering medför.” Även om uppdraget var tämligen vagt och inte innefattade konkreta mål eller direkta krav på fysiska åtgärder borde uppgiften ändå anses som en högt prioriterad sådan för . omkom tio personer vid plankorsningsolyckor. Snittet har varit, suicid borträknat, fem omkomna . Trots att 2018 fick 3 miljarder riktat till att öka trafiksäkerheten har inte mycket hänt, och det finns fortfarande cirka 3 400 obevakade plankorsningar i landet. gjorde en genomgång av cirka 1 000 plankorsningar, och 180 av dessa identifierades som extra farliga. Av dessa har 18 åtgärdats, vilket utgör . till totalen är det dock endast som åtgärdats. Vissa plankorsningar har stängts, vilket kan leda till problem för exempelvis boende som är i behov av en överfart eller för att bruka sin mark. Jag tror att ministern delar min uppfattning att arbetet med att förbättra säkerheten vid plankorsningar är otillfredsställande. Ett avsevärt högre tempo behövs för att förse fler plankorsningar med ljud, ljus och bomanläggningar, och arbetet med att siktröja behöver stärkas. behöver ett tydligare mål, en konkret plan och en adekvat uppföljning för att målmedvetet bygga bort problemet med plankorsningar. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Avser ministern att vidta fler åtgärder för att stärka trafiksäkerheten vid plankorsningar på det statliga järnvägsnätet?
fr · H9111415 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1415 Biståndsmedel för flyktingmottagande av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet med ansvar för bistånd, , signalerade att mottagandet av flyktingar från till stor del kan finansieras med medel ur biståndsbudgeten. Enligt kommer mottagandet av de ukrainska flyktingarna kosta , och enligt gängse regler kan medel ur biståndsbudgeten användas till flyktingmottagande om flyktingarna kommer från ett biståndsland. En helt rimlig ordning givet det stora ansvar nu tar. Det är dock märkligt att regeringen inser detta just nu eftersom under tidigare stora flyktingströmmar påpekat just detta. Som bekant har många av flyktingarna också kommit från länder som räknas som biståndsländer. Men när flyktingströmmarna var som värst 2015 beslutade den S-ledda regeringen i stället att sätta ett tak på avräkningarna för flyktingmottagandet – de fick inte överstiga av biståndsramen. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer det sig att statsrådet vill finansiera mottagandet av flyktingar från med en stor del av biståndsramen när regeringen tidigare avfärdat den möjligheten?
fr · H9111416 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1416 geopolitiska inflytande i av (M) till Utrikesminister (S) De mycket hårda sanktionerna mot från EU och får nu också effekter för globala ambitioner. har ökat sitt geopolitiska engagemang i , inte minst för att i utbyte mot legosoldater få andelar i afrikanska gruvor med mineraler av stor betydelse för industri och gröna omställning. En del av viktiga gruvor kontrolleras nu av ryska oligarker, som direkt eller indirekt står i förbindelse till Putins finansiering av kriget i . Det gäller mineralgruvor i exempelvis , , och , för att nämna några länder. För och EU finns ett starkt intresse av att strypa intäkterna till gruvindustri, som finansierar oligarker och Putins maktbas. Dessutom finns ett starkt intresse från den demokratiska världen att begränsa destruktiva inflytande i , såväl politiskt som ekonomiskt. Med bakgrund i ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt arbetar ministern av egen kraft, och i , för att minska ekonomiska inflytande i ?
fr · H9111417 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1417 Klimateffekter av fryst reduktionsplikt och sänkt drivmedelskatt av (MP) till Klimat- och miljöminister (S) Regeringen presenterade ett paket med ekonomiska stöd till hushållen. Bland annat aviserade regeringen förslag om ett bilbidrag och tillfälligt nedsatta drivmedelsskatter juni–oktober. Regeringen aviserade också att nivån på reduktionsplikten ska frysas . Detta innebär att regeringen i stället för att komma till rätta med roten på problemet, fossilberoendet och utsläppen, vidtar åtgärder som gör att oljeberoendet förstärks, med ökade utsläpp som följd. Detta gör regeringen, som Klimatpolitiska rådets rapport är tydlig med att accelationen i klimatarbetet måste öka. IPCC är lika tydliga om att det är akut att sänka utsläppen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Har det gjorts någon analys av klimateffekterna av regeringens förslag att frysa reduktionsplikten och sänka skatten på drivmedel?
fr · H9111418 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1418 Fördelningspolitiska konsekvenser av regeringens bilbidrag av (MP) till Finansminister (S) Finansminister presenterade förslag på stöd till hushållen, bland annat ett bidrag till alla privatpersoner som äger en bil. Stödet ska vara per person, och 1 500 för personer boende i stödområdena 1, 2 och 3. Det har kommit frågor om hur förslagets fördelningspolitiska konsekvenser ser ut. Regeringen har sagt att man det var viktigare att stödet skulle komma snabbt än att det blev träffsäkert. Det är dock oerhört viktigt att de stöd som ges är träffsäkra och går till de hushåll som har små marginaler när priserna ökar på energi, livsmedel och annat. Att ge ett bidrag till en höginkomsttagare som har bil, och inget till den som inte har råd med bil, förefaller mindre träffsäkert och genomtänkt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern och regeringen gjort någon fördelningspolitisk analys av förslaget om det riktade bilbidraget?
fr · H9111419 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1419 Lagen om riskskatt för kreditinstitut av (C) till Finansminister (S) Enligt ett tillkännagivande som återfinns i 2021/22: SkU11 ska regeringen utreda möjligheten att ändra lagstiftningen så att riskskatten inte omfattar lokalt förankrade banker. Nuvarande lagstiftning medför risk att lokala sparbanker och andra kreditinstitut som förmedlar krediter till stora hypoteksbolag kommer att omfattas av skatten. Syftet med lagen (2021:1256) om riskskatt för kreditinstitut är ”att kreditinstitut, som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället, ska bidra till att minska dessa kostnader”. Sparbankerna bedriver inte verksamhet som är kritisk för det finansiella systemet och borde därför inte omfattas av riskskatten. Ett förslag till lösning kan vara att den volym som varje enskild sparbank förmedlat till exempelvis avräknas från totala skulder. Därmed skulle de undkomma skattskyldighet enligt den nya lagen om riskskatt. Det är som jag ser det rimligt att kreditinstitut som bedriver lokalt förankrad verksamhet och som inte är en risk för det finansiella systemet ska fortsätta vara en garant för finansiell stabilitet i hela landet, utan att drabbas av skadliga skatter. Min fråga till finansminister är: Vad har ministern gjort eller avser att göra för att följa lagstiftningen och se till att riskskatten inte drabbar lokalt förankrade banker?
fr · H9111420 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1420 Nedläggningen av konsumentvägledningens statistikprogram Konstat av (SD) till Statsrådet (S) avser att lägga ned statistikprogrammet Konstat. Programmet är mycket värdefullt för de lokala konsumentvägledarna och är det enda sättet för dem att få en överblick över konsumentrelaterad statistik såsom antal problem, antal kontakttillfällen i ärenden och vilken typ av problem som konsumenterna upplever. Det är en viktig kugge i det förebyggande arbetet. Eftersom statistiken är nationell och tillhandahålls av har den en hög trovärdighet bland kommunala tjänstemän, chefer och politiker. Utan denna nationella statistik kommer de lokala konsumentvägledarna inte att kunna erbjuda en samlad bild av sitt arbete, och enligt företrädare för kommer detta att vara ”dödsstöten” för många konsumentvägledningar. En sådan nedläggning skulle innebära precis motsatsen till de tillkännagivanden som lämnat till regeringen om att stärka och utveckla den lokala konsumentvägledningen. Eftersom regeringen inte agerat på beslut lämnades ytterligare ett tillkännagivande om att regeringen ska skynda på arbetet med att stärka och utveckla den kommunala konsumentvägledningen så sent som . Det är därför angeläget att regeringen stoppar nedläggningen och omgående påbörjar det arbete som ålagt regeringen att utföra. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka generella åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av planerade nedläggning av Konsumentvägledarnas statistikprogram och den i övrigt sjunkande andelen konsumentvägledning?
fr · H9111421 · 2022-04-05 00:00:00 — Fråga 2021/22:1421 Stöd till järnvägsbolag av (V) till Infrastrukturminister (S) I det öppna brevet Ukrainian railways call on investors and partners to provide financial support to the company vädjar offentliga järnvägsbolag, , om finansiellt stöd. järnväg har spelat en mycket viktig roll under det för att flytta civilbefolkning och transportera förnödenheter. Trots stora risker försöker ledningen och personalen i järnvägsbolaget att upprätthålla tågservice för medborgare och företag i landet. Men som allt annat i är järnvägsbolaget i stort behov av internationellt stöd för att kunna fortsätta sin verksamhet. Därav deras vädjan till omvärlden. Det öppna brevet går att läsa här: Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Har ministern tagit del av det öppna brevet, och vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det?
fr · H9111422 · 2022-04-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:1422 Mindre sjukhus av (M) till Socialminister (S) När pandemin bröt ut märkte vi hur pinsamt oförberett vårt samhälle var. Munskydd, visir, handskar och annan skyddsutrustning fanns inte där den skulle finnas, och ansvariga pekade på varandra. Hemläxan blev att vi måste vara bättre förberedda inför kommande kriser, skriver , ledamot av regionfullmäktige i i en debattartikel i . Just nu rasar det vedervärdiga kriget i . urskillningslösa bombningar mer eller mindre slaktar människor. Vi möter en fasa som är svår att ta till sig. måste vi göra det – se hur hänsynslöst vidrigt ett lands krigsmaskin kan härja i ett grannland. Det väcker frågor, till exempel ”Hur väl rustat är och är för krig?” Det finns brister i vårt civilförsvar som måste åtgärdas. Sjukvården är en central del av civilförsvaret, vilket vi nu ser i . De små sjukhusen i , och måste förstärkas och rustas för att, utifrån sin närhet till människor, bli effektiva även ur ett civilförsvarsperspektiv, skriver hon vidare. Om blir utsatt från öster kommer kusten i och att bli angripen först. Det ställer krav på vårt civila försvar – inte minst behovet av sjukhus i inlandet. Min fråga till socialminister med anledning av detta är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att våra sjukhus i inlandet snabbt rustas upp och förstärks för att klara civilförsvarets behov?
fr · H9111423 · 2022-04-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:1423 Tillsyn av det statliga finmaskiga vägnätet på landsbygden av (C) till Infrastrukturminister (S) I avlånga land finns det mycket väg. Vägklassning 5 och 6 är det statliga finmaskiga vägnät som i stora delar finns på landsbygden och där underhållet på sina håll är väldigt eftersatt. Det finmaskiga statliga eller enskilda, i vägsamfällighet förvaltade, vägnätet på landsbygden är där mer än en miljon människor påbörjar sin resa. Det kan vara till arbetet, till studierna eller till kulturupplevelsen. När en enskild väg och vägsamfällighet ska få stöd från staten genomförs en kontroll av vägen för att man ska se att vägen uppfyller krav och håller standard så att pengar ska kunna betalas ut. Det finns en stor underhållsskuld för det finmaskiga statliga vägnätet på landsbygden. har förslag om att det ska införas en minsta godtagbar standard på det statliga vägnätet på landsbygden. I och med att det finns en stor underhållsskuld är det oerhört viktigt att tillsyn lik den som görs på vägsamfälligheters vägar också görs på statens egna vägar. På många håll kan man när man reser runt i landet se vilka vägar som är statliga respektive enskilda, då vägsamfälligheternas vägar är i bättre skick och underhålls bättre. Det jag ovan skriver om ställde jag som fråga till statsrådet (S) , och frågan handlade om hur tillsyn sker av det statliga finmaskiga vägnätet på landsbygden så att detta inte prioriteras bort. Statsrådet svarade då att 15 miljarder är avsatta för vidmakthållande av väg på landsbygden samt att aldrig haft så mycket pengar. Detta är självklart jättebra, men om man inte har koll på sina anläggningar vet man ju inte heller var man ska göra åtgärder för att bättra på landets finmaskiga vägar. Därför vill jag på nytt fråga infrastrukturminister : Anser ministern att staten har god tillsyn av det statliga vägnätet på landsbygden så att underhåll kan prioriteras, och om inte, vad avser ministern att vidta för åtgärder?