frs · H9121485 · 2022-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1485 av (SD) Speciallärartjänster i skolan har frågat mig vad jag avser att göra för att elever ska ges det stöd de behöver. Jag vill inleda med att det är en självklarhet att barn och elever som behöver stöd ska få det och att detta är huvudmännens ansvar. Av skollagen (2010:800) framgår att alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Enligt skollagen ska en elev ges extra anpassningar om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Om det inte är tillräckligt ska elevens behov av särskilt stöd utredas och ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av åtgärdsprogrammet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå, samt när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. gäller bestämmelserna i skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet, som ska säkerställa att alla elever som behöver stödinsatser tidigt får det i svenska, svenska som andraspråk och matematik. När det gäller bristen på specialpedagogisk kompetens satsar regeringen på att utbilda och anställa fler speciallärare och specialpedagoger, bl.a. genom statsbidraget för Lärarlyftet. kan skolhuvudmän söka statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan. Antalet examinerade speciallärare och specialpedagoger har ökat . Av lärarprognos 2021 framgår att om nuvarande mönster består, beräknas den framtida examinationen av speciallärare och specialpedagoger vara tillräckligt stor för att täcka behovet fram . Antalet nybörjare har enligt rapporten ökat kraftigt . införde regeringen , ett statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan som syftar till att förbättra kunskapsresultaten och stärka likvärdigheten. Bidraget fördelas utifrån socioekonomiska faktorer så att mest resurser går dit de bäst behövs. Skolan ska vara som starkast där behoven är som störst och huvudmännen ska ha förutsättningar att göra långsiktiga insatser inom till exempel undervisning och elevhälsa. Sedan införandet har statsbidraget ökat från till . Regeringen har även förlängt och vidgat satsningen Specialpedagogik för lärande som syftar till att stärka den generella specialpedagogiska kompetensen bland lärare och förskollärare. Regeringen har fattat beslut om flera propositioner som ska ta ställning till . I propositionen Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd (prop. 2021/22:156) lämnar regeringen förslag som syftar till att utveckla och tydliggöra förutsättningarna för resursskolor. I propositionen lämnas även förslag som syftar till att systemet med tilläggsbelopp ska bli mer likvärdigt och rättvist så att barn och elever får det stöd de behöver. I propositionen Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (2021/22:162) föreslår regeringen att elevhälsans uppdrag ska stärkas och förtydligas. Det föreslås även ett krav på tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. För att stödja skolorna har regeringen i regleringsbrevet gett och Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att ta fram stödmaterial för utredning av en elevs behov av särskilt stöd. Uppdraget ska redovisas till () . Sammantaget har regeringen vidtagit en rad åtgärder och lämnat ett antal förslag på bord. Ingen elev ska lämnas efter i skolan och regeringen kommer fortsätta arbeta för alla elevers möjlighet till en likvärdig utbildning och för att elever som har behov av stödinsatser också ska få rätt stöd i rätt tid.