frs · H9121687 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1687 av (L) Lärarutbildningen och minoritetsspråk har frågat mig om regeringen avser att initiera en översyn för att underlätta möjligheten att läsa minoritetsspråk inom lärarutbildningen. Undervisning i nationella minoritetsspråk erbjuds i skolan inom ramen för ämnet modersmål. Statens skolverks lärarprognos visar att bristen på behöriga lärare i modersmål, inte minst i , är särskilt stor. Bland de efterfrågade modersmålen har de nationella minoritetsspråken en särställning på grund av en mer långtgående skyldighet att erbjuda och anordna undervisning i språken. Att få fler lärare i de nationella minoritetsspråken är en viktig fråga för regeringen där vi gjort flera insatser. har det endast varit möjligt att bli behörig lärare i ett nationellt minoritetsspråk inom ramen för en ämneslärarexamen eller en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). För att bl.a. utöka möjligheten att kunna studera till modersmålslärare inklusive de nationella minoritetsspråken har regeringen beslutat om en ny förordning (2021:1335) om utbildning till lärare och förskollärare där det införs en möjlighet att läsa modersmål, inklusive de nationella minoritetsspråken, även för studenter som läser en utbildning med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 samt 4–6. Bestämmelserna träder i kraft . Regeringen har också beslutat att utökad behörighet inte bara ska kunna ges till den som har kompletterat en grund- eller ämneslärarexamen med ämnesstudier i själva modersmålet, utan även till den som har dokumenterat goda kunskaper i språket och som har kompletterat sin lärarexamen med minst 30 högskolepoäng eller motsvarande omfattning i språkdidaktik med inriktning mot undervisning i ämnet modersmål. Universitets- och högskolerådet (UHR) har också fått i uppdrag att ta fram föreskrifter om särskild behörighet till utbildning som leder till en grundlärarexamen eller ämneslärarexamen med undervisningsämnet modersmål. Det finns flera förslag om att kravet på att ha språket som modersmål för behörighet bör ersättas med ett krav på dokumenterat goda kunskaper i språket. Detta gäller i normalfallet om personen har språket som sitt modersmål, men kan även gälla i andra fall, t.ex. en svensk medborgare som vuxit upp och gått hela sin skolgång i ett land utanför . , , och har i uppdrag att utveckla eller erbjuda ämneslärarutbildning i jiddisch, finska, meänkieli, samiska och chib. genomförde regeringen ändringar i uppdragen så att lärosätena ska bedriva utvecklingsarbete och utbildning på vetenskaplig grund, däribland med sikte på lärarutbildningar. Arbetet ska främja undervisning i och på minoritetsspråk. Ändringarna syftar till att öka möjligheterna till att anpassa utbildningsinsatserna till de nationella minoritetsspråkens olika utmaningar i dialog med språkbärarna. Dessutom har de fyra lärosätena fått ett särskilt uppdrag att –2024 stärka och utveckla arbetet med revitalisering och bevarandet av de nationella minoritetsspråken. Arbetet kan bidra till att stärka kompetensförsörjningen av minoritetsspråkskunnig personal inom offentlig sektor. , och får medan får för att genomföra uppdraget som ska slutredovisas . Avslutningsvis har även ett samlat ansvar för frågor om de nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken. Detta innefattar att verka samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. har även ett särskilt uppdrag att utveckla, tillgängliggöra och finansiera uppdragsutbildningar för att öka graden av behöriga lärare i samiska. Regeringen har därmed vidtagit flera åtgärder för att underlätta möjligheterna att läsa minoritetsspråk inom lärarutbildningen och kommer att följa utvecklingen.