ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911942 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:942 slotts framtid av (M) till Statsrådet (S) är ett av vackraste barockslott och beläget på , största ö. Det ligger från både och och från orten . har en omväxlande historia från stormaktstid till norskt hemlighetsmakeri under . är återuppväckt efter flera decenniers törnrosasömn och öppet för en bred publik. I anordnas även ett antal konserter och andra evenemang. Föreningen , bildad , är en ideell förening som ansvarar för besöksservice och program på . Föreningen arrangerar utställningar, konserter, visningar och andra evenemang på – allt med ambitionen att göra till ett levande slott och ett omtyckt utflyktsmål. Föreningens mål är, enligt dess stadgar, att värna om historia, samordna den publika verksamheten vid samt synliggöra och till allmänheten förmedla slottskulturens och byggnadens alla aspekter. Föreningen består av 250 medlemmar och leds av en styrelse med sex medlemmar. ägs och förvaltas av () och är det enda statsägda som drivs av en ideell förening. Att driva ett barockslott är ett stort ansvar och även väldigt kostsamt. Det finns ett intresse i styrelsen för Föreningen att överta . En lösning skulle kunna vara att det bildas en stiftelse med uppgift att vårda och finansiera behövliga åtgärder. Det viktiga är att få en ägare som engagerar sig och är beredd att göra nödvändiga investeringar för att inte ska förfalla. är med sin historia ett viktigt kulturarv, och med en engagerad ägare finns stora möjligheter att vidareutveckla och vårda samt stärka besöksnäringen i . Det vore mycket olyckligt om inte togs till vara. För att inte förlora de värden som har bör utvecklingsmöjligheter ses över, och en engagerad ägare skulle gagna framtid och möjligheter att utvecklas som besöksmål. Min fråga till statsrådet : Hur ser statsrådet på slotts utvecklingsmöjligheter, och är ministern beredd att initiera ett annat ägande, kanske som en stiftelse?
fr · H911943 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:943 Tågförseningar till och från norra av (SD) till Infrastrukturminister (S) klarade av fjärrtåg av att hålla tidtabellen med max fem minuters försening. De riktigt kraftiga förseningarna eller mer, eller helt inställda avgångar, svarade för . De regionala skillnaderna är stora. är hårt drabbat då den operatör, , som driver trafiken mellan och norska har haft stora problem med att leva upp till den med avtalade punktligheten. Det är något som de också tvingats att betala vite för. Att möjligheten att tilldöma en operatör som inte lever upp till avtalad punktlighet att betala vite har ett viktigt signalvärde men utgör en klen tröst för strandade resenärer. Exemplen på oacceptabelt långa och omfattande förseningar är många och har uppmärksammats medialt. Tåg som är försenade eller mer är tyvärr förekommande. Många tågavgångar har dessutom varit helt inställda. var 27 tåg till och från inställda, och under januari månads första har antalet inställda tåg uppgått till 65. Punktligheten var under december månads två sista veckor för att sjunka till under januari månads första . Till detta ska även läggas den omständighet att den information som delges resenärerna upplevs som bristfällig och att tillgång till mat och dryck på de kraftigt försenade tågen inte alltid kan säkerställas. Att dessa omfattande förseningar leder till en minskad tilltro till tåget som färdmedel är uppenbart. För den enskilde leder förseningarna till missade möten, inställda läkarbesök, frånvaro från tentor och andra negativa konsekvenser. Bland många uppfattas Norrlandstågen som ett skämt, där den förhållandevis höga biljettkostnaden inte på långt när speglar den undermåliga produkten. Sannolikt kommer Norrlandstågens dåliga rykte att kvarstå långt efter att åtgärder för att komma till rätta med problematiken vidtagits. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att komma till rätta med de omfattande trafikstörningarna i tågtrafiken mellan och norra ?
fr · H911944 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:944 Stödåtgärder för kulturbranschen av (C) Kulturföretagare är ofta enmansföretag, och tillsammans är det en grupp som har drabbats oerhört hårt under pandemin. Det har vi i politiken sett, och därför har vi i stort samförstånd fattat beslut om stödåtgärder för kulturbranschen, bland annat evenemangsstöd. Målsättningen är att stöden ska nå företagen så att så många som möjligt lyckas överleva och finns kvar den dagen pandemin släpper sitt grepp om oss. När artister och andra scenkonstnärer inte kan genomföra sina program på grund av givna restriktioner så drabbar det även ideella kulturföreningar som står för scenerna runt om i vårt land till de professionella artisterna. Så stödåtgärder är nödvändiga på flera plan. Vi ska vara mycket försiktiga med skattepengar, och fusk ska motverkas, men i en pandemi av det slag vi är inne i nu så måste man även se hur det drabbar den tilltänkta mottagaren. Jag har fått rapporter om att av beslutade evenemangsstöd har betalats ut. Stämmer det, trots att det har funnits , så bör man omgående se över konstruktionen. Det verkar inte rimligt, och det drabbar hela kulturbranschen oerhört hårt – en bransch som är så viktig för oss alla, . Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder så att beslutade stöd faktiskt når drabbade kulturföretag?
fr · H911945 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:945 Skrivelsen om nordiskt samarbete 2021 av (M) till Statsrådet (S) Pandemin och de olika ländernas hantering av denna har varit märkbart slitsamt för det nordiska samarbetet. Berörda människor och företag har vittnat om svårigheter i samband med olika regler för öppna och stängda gränser. Det nordiska samarbetet har också uppmärksammats i fråga om allt från gemensam krishantering till vaccinframställning. har diskuterats mycket. Av den framlagda propositionsförteckningen framgår att regeringen avser att lägga fram sin skrivelse om nordiskt samarbete 2021 först , vilket gör att riksdagsbehandling är möjlig tidigast och därmed efter valet . Således blir det en ny regerings ansvarsområde och därmed kanske behandling sent eller rent av först . Tiden för behandling och debatt i kommer att ske märkbart efter det som skrivelsen berör, nämligen händelser . möjlighet till granskning och uppföljning av regeringens arbete kommer därmed att kraftigt försvåras, och på gränsen till omöjliggöras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att lägga fram sin skrivelse om nordiskt samarbete 2021 tidigare än juni för att möjliggöra riksdagsbehandling före riksdagsvalet ?
fr · H911946 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:946 Kostnaden för Global av (L) till Försvarsminister (S) avvisade möjligheten att anskaffa Gripen E och Global av . I förhoppningen om ett positivt besked anskaffade , genom beslut av regeringen, två egna Global . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att anskaffningskostnaden för dessa två flygplan nu inte ska skena och kullkasta den av beslutade försvarsinriktningen?
fr · H911947 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:947 En kraftsamling mot antiziganismen av (S) Romerna är en av landets fem nationella minoriteter. De har därmed rätt till ett visst stöd för sin kultur, sitt språk och för att ha skydd mot diskriminering. Respekten för två konventioner om dessa rättigheter övervakas kontinuerligt genom bland annat besök av rådets experter. Därmed finns en internationell dimension i samhällets plikt att säkerställa dessa rättigheter. Mot den bakgrunden har det varit logiskt att regeringen initierat samtal om den konkreta situationen för romer i landet och vad som kan göras för att säkerställa deras rättigheter. En kommission tillsattes i det syftet 2014 med titeln namnet Kraftsamling mot antiziganism. Det beslutet fattades efter att en vitbok hade presenterats om de antiziganistiska övergreppen som ägt rum . Kommissionen tog upp aktuella problem, blandat annat den registrering av oskyldiga romer som hade gjorts inom polismakten. Men den fokuserade också på vilka bredare reformer och initiativ som krävdes för att effektivt motverka antiziganismen i landet. Den noterade att romerna trots sin status som nationell minoritet hade begränsat stöd från samhällets sida. Kommissionen efterlyste ett center som kunde bedriva systematiskt arbete för kunskapsutveckling om antiziganismen och dess konsekvenser. Centret skulle verka pådrivande mot etablerade myndigheter och andra aktörer i frågor om dessas ansvar för att säkerställa romers mänskliga rättigheter. En viktig uppgift skulle vara att stödja skolväsendet hur denna fråga skulle hanteras. Kommissionen nämnde vidare behovet av ett museum om romernas historia. Kommissionen lade fram sin rapport , men av olika skäl har det inte blivit någon tydlig uppföljning av dess förslag. En intern utredning gjordes inom men diskussioner med romska företrädare visade att det presenterade förslaget inte hade fullt stöd Både bland romer och personer med engagemang för deras rättigheter finns emellertid en önskan att denna diskussion ska tas upp på nytt. En åtgärd som förefaller närmast självklar är att undersöka vilka åtgärder som vidtagits inom relevanta myndigheter och institutioner för att öppna för romer och deras rättigheter. Det finns tecken på att romer tvekar innan de vänder sig till myndigheter även när behoven är uppenbara. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Vilka åtgärder planeras nu inom för att säkerställa att romernas rättigheter får ett starkare stöd i det svenska samhället och att antiziganismen motverkas?
fr · H911948 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:948 Eventuella kostnadsfördyringar för Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) beredde frågan om vilka framtida stridsflygplan som landet skulle upphandla. Valet stod mellan E, franska Rafale, det amerikanska F-18 Super Hornet och Lockheed . För del hade det naturligtvis varit bra om valt Gripen E då det skulle ha givit och förbättrade samverkansmöjligheter men även möjlighet att dela på framtida utvecklingskostnader. Tyvärr föll det finska valet på Lockheed . Från svensk sida har vi naturligtvis respekt för det finska beslutet, men det leder också till nya ekonomiska förutsättningar för Försvarsmakten eftersom förutsättningarna för att dela utvecklingskostnaderna för Gripen E försämras. behöver Försvarsmakten långsiktiga, kontinuerliga och hållbara ekonomiska ramar för att stärka försvarets operativa förmåga. Det är således rimligt att Försvarsmakten bör ha fått i uppgift att redovisa vilka ekonomiska konsekvenser beslut får för Försvarsmakten. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Har ministern och regeringen gett Försvarsmakten i uppgift att undersöka och redovisa vilka eventuella kostnadsfördyringar beslut att inte upphandla Gripen E får för Försvarsmakten?
fr · H911949 · 2022-01-28 00:00:00 — Fråga 2021/22:949 Möjligheter att inventera nyckelbiotoper av (M) till Statsrådet (S) definierar nyckelbiotoper som en från naturvårdssynpunkt särskilt skyddsvärd miljö (biotop) där det kan förväntas finnas rödlistade arter. Registrering av nyckelbiotoper innebär i sig inget skydd av marken och ger ingen rätt till ersättning, men i praktiken blir virket i en nyckelbiotop värdelöst eftersom det finns få köpare av ocertifierat virke. De flesta skogsindustrier är miljöcertifierade enligt FSC- eller PEFC-standarderna, eller båda. Förekomsten av en nyckelbiotop på en skogsfastighet ger alltså ingen rätt till ersättning, även om virket blir osäljbart. , med M-KD-SD-budgeten, är uppdraget stoppat och anslagen till den landsomfattande inventeringen stoppade. En inskränkning av äganderätten är självklart inte en lösning. En registrering av en nyckelbiotop är ett utpekande av mark med höga naturvärden, men det finns inget myndighetsbeslut att överklaga för skogsägaren. Möjligen kan man som skogsägare få att inventera marken en gång till, men det är i stort sett omöjligt . På flera håll rapporteras att den utpekade nyckelbiotopen på en specifik plats har försvunnit då marken vuxit igen när skogsbruket upphört. Det skedde exempelvis på mark i som utpekades vara skyddsvärd då guckusko växte där. Guckuskon växte gärna där när skogen brukades men har skogen och marken vuxit igen och kvar finns inte en enda guckusko. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att skapa större möjligheter för en skogsägare att kunna få sin mark inventerad igen?
fr · H911951 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:951 Åtgärder för minskad korruption av (M) till Finansminister (S) varnar för att arbetet mot korruption i EU-länderna inte bara stannat av utan på många håll backat, i synnerhet under coronapandemin. , , granskar nivån av uppfattad korruption inom den offentlig sektorn i världens länder. I EU-länderna, som enligt är den minst korrupta regionen i världen, ser de en trend där arbetet mot korruption inte längre verkar ge resultat. I och med coronapandemin slår TI fast ytterligare försämringar. På den hundragradiga skalan är och de minst korrupta EU-länderna med 88 poäng följt av med 85 poäng, och därmed det tredje minst korrupta landet i EU. Dock har ingen förändring skett . Enligt TI har endast fem medlemsländer infört den överenskomna EU-lagstiftningen om skydd för visselblåsare . De kritiseras även för att ”dra sina fötter efter sig” när det gäller att införa EU-lagstiftning mot penningtvätt, ställa sig bakom ett förslag om att införa en ny myndighet mot penningtvätt och att göra mer för att stoppa gränsöverskridande korruption. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att åter ska bli ett land som aktivt arbetar för att stoppa korruptionen och för att ska tillhöra de länder som visar en positiv utveckling i sitt antikorruptionsarbete?
fr · H911952 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:952 Utökad övervakning av utvisade personer av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Skuggsamhället har byggts upp i , och det undergräver inte bara förtroendet för vår lands invandringspolitik utan bidrar även till organiserad brottslighet och utsatthet. Barn växer upp i utanförskap och far illa. Det krävs omfattande åtgärder för att få bukt med denna problematik och för att förebygga fortsatta problem. Utvisade människor ska inte kunna gå under jorden och fortsätta leva illegalt i relativt oupptäckta. Den som har ett utvisningsbeslut har en skyldighet att lämna landet. Det behövs därför nya verktyg för att övervaka utvisade personer. Vi moderater föreslår en rörelserestriktion – till exempel genom krav på anmälan eller att inställa sig på boendet under vissa klockslag. Det kan också behövas elektronisk övervakning, till exempel genom elektronisk fotboja. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för en ökad övervakning av personer som har ett utvisningsbeslut enligt ovan?
fr · H911953 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:953 Efterlevnad av anmälningsplikt för asylsökande av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tappat kontrollen över skuggsamhället som vuxit fram i . Uppgifter pekar på att det kan handla om upp till 50 000 personer. bedöms antalet personer som vistas här utan tillstånd öka med över 40 000. Det här undergräver förtroendet för vår reglerade invandring. Det finns mycket som skulle ha behövt göras annorlunda för att motverka detta, men det viktigaste är nu att åtgärder för att motverka skuggsamhället vidtas. Det ska inte vara lätt och enkelt att leva och bo i illegalt och få ta del av bidrag och vara kriminell. När man är asylsökande ska det ställas hårdare krav på en. En asylsökande ska vara skyldig att vara tillgänglig för . Den som inte följer sin anmälningsplikt ska förlora sin rätt till dagpenning och boendeersättning. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att personer som är asylsökande efterlever de regler som finns gällande anmälningsplikt?
fr · H911954 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:954 Krav på ursprungsländer som vägrar ta tillbaka sina medborgare av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) är ofta en förutsättning för att en person ska kunna utvisas att mottagarlandet är berett att ta emot sina medborgare. Den som har ett utvisningsbeslut har en skyldighet att lämna landet, men det finns länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare. behöver därför fler avtal med länder där de förbinder sig att ta emot sina egna medborgare. bör ställa krav på länder som får svenskt bistånd att samarbeta vid återtagande av sina egna medborgare. Biståndet ska dras in eller minskas för länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare. Vägran är inte acceptabel, och bör ställa krav på dessa länder och se till att det upprättas fler återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer. Med hänvisning till detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att se över återtagandeavtal och överenskommelser med länder som inte tar emot sina medborgare som utvisats från ?
fr · H911955 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:955 Förlängd preskriptionstid för av- och utvisningsbeslut av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) preskriberas ett beslut om avvisning och utvisning . När denna preskriptionstid har löpt ut kan personen som har uppehållit sig illegalt i lämna in en ny asylansökan vilket bidrar till att skuggsamhället och utanförskapet bibehålls. Vi moderater föreslår därför att preskriptionstiden blir betydligt längre, och vi föreslår flera andra åtgärder som ska motverka illegal invandring, utanförskap, utsatthet och kriminalitet. En förlängd preskriptionstid för av- och utvisningsbeslut skulle innebära att det blir mindre attraktivt att stanna kvar i utan tillstånd för att senare kunna göra en ny asylansökan. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till förlängd preskriptionstid för av- och utvisningsbeslut för att motverka skuggsamhället och utsattheten för människor?
fr · H911956 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:956 Felaktig folkbokföring och fusk med samordningsnummer av Kopparklint (M) till Finansminister (S) är det många som stannar kvar i trots att de fått avslag på sin asylansökan. Uppgifter pekar på att det kan handla om upp till 50 000 personer. bedöms antalet personer som vistas här utan tillstånd öka med över 40 000. Det här undergräver förtroendet för vår reglerade invandring. De personer som väljer att stanna i utan tillstånd väljer ofta att arbeta illegalt eller att försörja sig genom kriminalitet. Dessa människor riskerar både att fara illa och göra illa. Det är inte värdigt ett land som . Det finns också omfattande problem med den svenska folkbokföringen. bedömer att 200 000 är skrivna på felaktiga adresser i . Genom att skriva sig på fel adress kan kriminella dölja sin identitet. Kriminella skriver sig också på adresser de inte bor på för att kunna få bidrag och förmåner som de annars inte hade haft rätt till. Problemen med samordningsnummer har lett till att människor som kommer till har haft flera olika identiteter. Regeringen har misslyckats fullständigt med att hålla ordning i folkbokföringen. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till finansminister : Hur ämnar ministern agera för att komma åt problematiken med felaktigheterna i folkbokföringen och fusket med samordningsnummer?
fr · H911957 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:957 Biståndet till länder som inte tar emot sina egna medborgare som utvisats från av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) bör ställa krav på länder som får svenskt bistånd att samarbeta vid återtagande av sina egna medborgare. Biståndet ska dras in eller minskas för länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare. Den som har ett utvisningsbeslut har en skyldighet att lämna landet, men det finns länder som vägrar att ta tillbaka sina egna medborgare. Detta är inte acceptabelt och bör ställa krav på dessa länder. Med hänvisning till ovanstående vill fråga statsrådet : Överväger statsrådet några åtgärder för att sätta press på länder som vägrar ta emot sina egna medborgare?
fr · H911958 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:958 EU:s inre marknad och nationella integritet av (M) till Statsrådet (S) har fått stöd av med anledning av att har låtit öppna ett representationskontor i huvudstaden . inleder ett ärende i mot . Enligt kommissionens uppfattning diskriminerar efter att landet knutit närmare band med . Öppnandet av representationskontor i ledde till att kallade hem sin ambassadör och bröt de diplomatiska förbindelserna med . Trots att formellt överlämnade ön till efter ett krig 1895 och inte styrt öriket anser de att det demokratiska och självständiga är en del av . har senast ökat trycket på ytterligare genom att förbjuda import av litauiska varor till och tvingat kinesiska företag att sluta exportera till . uppmanar även storföretag att sluta använda litauiska komponenter med hot om importförbud. anser att agerande strider mot regelverket i , , och inledde ett ärende mot . Enligt är agerande ett hot mot integriteten på EU:s inre marknad. åtgärder påverkar handeln inom EU och EU:s leveranskedjor och har en negativ inverkan på EU:s industri, enligt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att biträda i dess arbete med att försvara EU:s inre marknad?
fr · H911959 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:959 Dna-analys vid anhöriginvandring av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) föreslår att dna-analys ska användas som huvudregel när någon ansöker om uppehållstillstånd och åberopar biologiskt släktskap. används dna-analys endast i vissa fall, och då endast som en möjlighet för den enskilda att påvisa släktskap. Det förekommer att barn utnyttjas eller far illa efter att de har tagits till av personer som inte är deras föräldrar. Detta måste motverkas med full kraft. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur ämnar statsrådet säkerställa att de som är anhöriga och ansöker om uppehållstillstånd verkligen har biologiskt släktskap?
fr · H911960 · 2022-01-31 00:00:00 — Fråga 2021/22:960 Elkostnader för små företag av (M) till Näringsminister (S) Små företag i södra delen av landet, det som heter elområde 3 och 4, har varit ute i elfrågan då de går på knäna. följer också andra företag efter. Bröderna , som är ett familjeföretag i , vittnar om kostnader på . De betalade tidigare , men är kostnaden . Företaget förbrukar en gigawatt och det innebär att energikostnaden ökar med mellan 3 och 3 ½ miljon kronor. Detta motsvarar vinsten för företaget , berättar deras vd. Företaget är ett elintensivt företag. De kommer enligt egen utsaga att klara sig max om det fortsätter såhär. Det inte är aktuellt att göra några andra neddragningar då företaget har jobb framåt och behöver och vill behålla sin personal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att, inom sitt ansvarsområde, vidta några åtgärder så att de svenska företagen får rimliga elpriser och därmed förutsättningar att driva sina företag vidare på en konkurrensutsatt marknad?