frs · H912897 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:897 av (S) Kunskapsbristen om har frågat mig hur jag inom mitt område avser uppmärksamma den återigen aktuella situationen med och även åtgärda den kunskapsbrist som finns om denna grupp i svensk nutidshistoria. Först och främst vill jag tacka för engagemanget för de mänskliga rättigheterna och för kunskapsspridning. Regeringen ser mycket allvarligt på situationen i och kring . Rapporter om ökad rysk militär mobilisering, i kombination med tilltagande konfrontativ retorik mot och Väst, har ökat spänningarna i vårt närområde. och har ett nära samarbete, inte minst avseende långsiktiga reformagenda. stöd till fokuserar på stärkt respekt för mänskliga rättigheter, minskad miljöpåverkan samt främjande av demokrati och hållbar ekonomisk utveckling. Regeringen har antagit en ny strategi för reformsamarbete med . Strategin omfattar cirka 6 och är största mottagare. Mot bakgrund av aggression ges konfliktfrågor ett ökat fokus i den nya strategin. verkar även inom EU för ökat stöd till i syfte att stärka landets motståndskraft . Universitet och högskolor har ett viktigt samhällsuppdrag att bedriva utbildning och forskning. I lärosätenas uppgift ingår även ett ansvar att samverka med det omgivande samhället för ömsesidigt utbyte och verka för att den kunskap och kompetens som finns vid lärosäten kommer samhället till nytta. Ett utmärkande drag för verksamheten som bedrivs vid universitet och högskolor är att kunskapssökande och kunskapsspridning ska kunna ske fritt. Den akademiska friheten är en förutsättning för att lärosätena ska kunna utföra sitt uppdrag med kvalitet och trovärdighet, och därmed leva upp till de höga krav som samhället ställer. Forskningens frihet skyddas i grundlagen (2 kap. 18 § RF). finns även en principbestämmelse om akademisk frihet som gäller generellt för universitets och högskolors verksamhet och som genom riksdagsbeslut fastlagts i högskolelagen (1992:1434). Det är en viktig del i det demokratiska samhället som vi ska värna om. När det gäller utbildningarnas innehåll vill jag understryka att regeringen tillför anslag för utbildning och forskning och beslutar om de kunskapskrav och förmågor för respektive examen som anges i examensbeskrivningarna i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Lärosätena bestämmer själva utifrån dessa ramar om det närmre innehållet för respektive examen och genomförandet av utbildningarna. Ämnet historia kan därför ingå i såväl generella examina, till exempel kandidatexamen, som i yrkesexamina som till exempel ämneslärarexamen. När det gäller utbildningen inom komvux så är den kursutformad, vilket bland annat innebär att elever själva väljer vilka kurser de läser. Historia, där undervisning om kan ingå är ett relativt ovanligt ämne i komvux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. I grund- och gymnasieskolan är historia däremot obligatoriskt. Det bör dock påpekas att kurs- och ämnesplanerna generellt inte är skrivna på detaljnivå. kursplan för historia reviderades av . I den anges bland annat i det centrala innehållet, där kan ingå, rubrikerna Maktförhållanden och levnadsvillkor i , cirka 1500–1800 och Folkökning, ändrade maktförhållanden och emigration, cirka 1800–1900. Enligt ämnesplanen för historia på gymnasial nivå ska undervisningen bland annat ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av och värdera hur olika människor och grupper och rum har använt historia, samt möjlighet att reflektera över kulturarvets betydelse för identitets- och verklighetsuppfattning. pågår en översyn av ämnesplanerna för gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå som ansvarar för. har en folkbildningsverksamhet i hela landet, med studieförbund i varje kommun. Det angelägna ämne lyfter kan också tas upp till exempel i studiecirklar.