ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121592 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1592 av (SD) Barn som är stillasittande har frågat integrations- och migrationsministern vad statsrådet tänker göra för att motverka stillasittandet för att i längden även minska skaderiskerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Folkhälsofrågorna är högt prioriterade av regeringen. Regeringens mål inom folkhälsoområdet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Regeringen har tagit fram åtta mål och de utgår från ett livscykelperspektiv. Framför allt målen om det tidiga livet och utbildning rör barnen. För att stärka arbetet med att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet har politikområdet Folkhälsa delmålet Ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. Regeringen har även tillsatt en kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet (S 2020:06). Kommittén ska genom utåtriktat arbete bland annat öka den allmänna kunskapen om de positiva effekterna som fysisk aktivitet bidrar till. Vid genomförandet av uppdraget ska särskilt sårbara grupper beaktas, som exempelvis barn, ungdomar, äldre och personer med funktionsnedsättning. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete . tog fram nationella riktlinjer för fysisk aktivitet och stillasittande. Syftet med riktlinjerna är att öka medvetenheten om betydelsen av fysisk aktivitet och minskat stillasittande för hälsan, samt att synliggöra faktorer som kan främja respektive begränsa människors möjligheter att vara fysiskt aktiva. Det övergripande budskapet är att all rörelse räknas. Särskilda rekommendationer har tagits fram för barn och unga. Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja den regionala implementeringen av den nationella folkhälsopolitiken. fick i uppdrag att stödja länsstyrelsernas arbete med implementeringen. Syftet med uppdragen är att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa för hela befolkning.
frs · H9121593 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1593 av (M) EUTM har frågat mig om det bidrar till operativa förmåga att ha kvar åtta soldater i i väntan på en översyn av EU:s träningsinsatser eller om jag har för avsikt att ta några initiativ med anledning av vad anför i sin fråga. Försvarsmakten har i uppdrag att delta med högst 15 personer i Europeiska unionens utbildningsinsats till stöd för försvarsmakt och strategisk rådgivning till försvarssektor (EUTM ). Placeringen får längst pågå till och med . EU:s medlemsstater har överenskommit en tillfällig suspendering av den operativa träningsverksamheten inom vissa delar av EUTM . Försvarsmakten fortsätter lösa sina uppgifter i insatsen enligt de anpassningar som gjorts. Med anledning av att en strategisk översyn av EUTM inleds och EU:s medlemsstater gemensamt behöver diskutera och fatta beslut om insatsens framtida verksamhet, kan jag inte ge någon ytterligare information.
frs · H9121594 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1594 av (SD) Trossamfund och jämställdhet har frågat arbetsmarknads- och jämställdhetsministern varför regeringen har bidragit till att ekonomiskt stötta trossamfund som får anses aktivt motverka svenska grundläggande värderingar såsom jämställdhet eller en kvinnas rätt till sin egen kropp, och vad avser ministern, inom sitt ansvarsområde, att göra för att säkerställa att detta inte kommer att upprepas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att det är helt oacceptabelt att, som frågeställaren i sin fråga lyfter, använda religionen som en täckmantel för att legitimera prostitution och människohandel. Köp av sexuella tjänster är förbjudet i . Det är glasklart. Svensk rätt gäller och i de fall där det finns misstanke om att prostitution eller människohandel förekommer blir det en fråga för polis och åklagare att utreda. Religionsfriheten medför inte en rätt att utsätta andra personer för våld eller tvång. Inte en skattekrona ska gå till trossamfund som utövar våld eller tvång eller som främjar, försvarar eller uppmanar till det. Regeringen vill stödja trossamfunden för att alla människor ska kunna ges samma grundläggande möjligheter att utöva sin religion i . Ett livskraftigt civilsamhälle och en variation av trossamfund är centralt i en levande demokrati och ska stöttas av staten. Genom att ta emot stöd blir dessutom trossamfunden en del av ett offentligt sammanhang där samtal om bl.a. demokrati, alla människors lika värde och jämställdhet kan föras, och det skapas förväntningar på trossamfunden att organisera sig enligt grundläggande demokratiska principer. Självklart är det dock så att skattemedel aldrig ska gå till ett trossamfund som inte ställer upp på samhällets grundläggande värderingar. För att säkerställa detta har regeringen i en lagrådsremiss presenterat förslag på ett nytt och skarpare demokrativillkor för statens stöd till trossamfunden. Det föreslagna villkoret gör det tydligt vilka ageranden som leder till vägrat stöd. Samfund som t.ex. utövar eller uppmanar till våld, tvång eller hot mot någon, diskriminering av individer eller grupper eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde ska inte kunna få statligt stöd. Om demokrativillkoret inte uppfylls ska beslut som ger ett trossamfund rätt till stöd upphävas.
frs · H9121595 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1595 av (V) Krav på hinderbelysning för vindkraftverk har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att Transportstyrelsen uppdaterar sina föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2020:88), med syfte att harmonisera de svenska regelverken med de internationella rekommendationerna, och möjliggöra behovsstyrd hinderbelysning. Möjliggörandet av behovsstyrd hindersbelysning är, precis som tar upp, en viktig fråga kopplat till utbyggnaden av vindkraft. Regeringen uppdrog därför åt Transportstyrelsen i regleringsbrevet att redogöra för hur myndighetens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:155) om markering av föremål som kan utgöra en fara för luftfarten och om flyghinderanmälan förhåller sig till de internationella standarder och rekommendationer som anges i Chicagokonventionens 14 Aerodromes avseende möjligheten att bevilja undantag från reglerna och medge behovsstyrd hinderbelysning för vindkraftverk. Enligt uppdraget skulle Transportstyrelsen vidare redovisa en jämförelse mellan det svenska regelverket och andra relevanta europeiska länders nationella regelverk gällande behovsstyrd hinderbelysning. Transportstyrelsen redovisade uppdraget och redovisningen bereds just nu inom .
frs · H9121596 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1596 av (V) Jämförelse av elsystem har frågat mig när jag avser att låta genomföra en jämförelse mellan helt förnybara elsystem och olika elsystem som inkluderar kärnkraft. Regeringen beslutade en nationell strategi för elektrifiering. Strategin innehåller totalt 67 åtgärder som regeringen avser att genomföra –2024. Genomförandet har påbörjats och i ett första skede prioriteras de uppdrag som aviserades i strategin. Regeringen avser att tydliggöra och löpande uppdatera en tidplan för genomförandet av de olika åtgärderna som aviseras i elektrifieringsstrategin. Det gäller även åtgärd 51 ”Ökad kunskap om realistiska utvecklingsvägar för befintlig och ny elproduktion”, som refererar till. Myndigheterna, främst () och () tar fram olika scenarier för utvecklingen av energisystemet. jämför i sin rapport marknadsanalys 2021 fyra olika scenarier för elsystemets utveckling till 2045, med och utan kärnkraft. har i sin rapport över energisystem 2020 (ER 2021:6) andra scenarier för hela energisystemets utveckling till 2050. En närmare myndighetssamverkan kring långsiktiga scenarier för elsystemets utveckling kan underlätta för regeringen och andra aktörer att dra slutsatser kring utvecklingen. Regeringen gav därför , , och i uppdrag att genomföra en myndighetsgemensam uppföljning av samhällets elektrifiering. I detta ingår bland annat att ta fram kvalitetssäkrade gemensamma bedömningar av totala elbehov baserat på prognoser och sammanställningar av bland annat elanvändning för transporter, i bostäder och lokaler samt av industrins planer. Vidare ska gemensamma bedömningar göras av hur elsystemets förutsättningar att utvecklas i takt med elbehoven ser ut. Vindkraften har potential att snabbt bidra med mycket el till låg kostnad. Regeringen har därför presenterat ett vindkraftspaket för att snabba på utbyggnaden av billig och grön el i . I paketet ingår förslag till om tidigare kommunalt ställningstagande till vindkraft, en utredning av stärkta incitament till kommuner och lokalsamhällen för utbyggd vindkraft, en utredning som effektiviserar regeringens roll som prövningsmyndighet för förvaltningsärenden enligt , bland annat ärenden om havsbaserad vindkraft och ett regeringsuppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att utreda konkurrerande vindkraftparker till havs.
frs · H9121597 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1597 av (S) Dödsskjutningen av har frågat mig hur jag avser att, inom och EU, uppmärksamma dödsskjutningen av . ställer sig till fullo bakom EU:s uttalanden som med all tydlighet fördömde dödskjutningen av , uppmanade till en oberoende och grundlig utredning och till att de ansvariga ställs inför rätta samt fördömde den israeliska polisens oproportionerliga utövande av våld i samband med begravning. Jag har även själv uttryckt min bestörtning över dödsskjutningen och våldet under begravningståget. Att en journalist dödas i samband med sin yrkesgärning är ytterst allvarligt. Medie-och pressfriheten och journalisters säkerhet måste alltid skyddas och det gäller inte minst i konfliktsituationer. EU, inklusive , kommer att fortsätta att värna grundläggande normer och principer på detta område.
frs · H9121598 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1598 av (SD) Brist på kroppkameror för poliser i yttre tjänst har frågat mig vad regeringen avser att göra för att se till att samtliga poliser i yttre tjänst, IGV, får tillgång till kroppskameror. Låt mig börja med att understryka att det urskillningslösa våld som riktades mot poliser i flera svenska städer är ett angrepp mot hela vårt demokratiska samhälle. Regeringens svar på detta är tydligt. Den här typen av agerande ska inte accepteras. De ansvariga ska gripas, dömas och avtjäna straff. Vilken utrustning som har behov av är inte en fråga för regeringen att avgöra. Det är myndigheten som bedömer vilka behov som finns och vilken utrustning som behöver införskaffas. Behovet av förenklade och förbättrade möjligheter till användning av kameror är ett av behoven som bland annat polisen framfört. Därför har regeringen också satsat särskilt på att skapa förutsättningar för att ska kunna stärka arbetet på området. togs exempelvis tillståndskravet för kamerabevakning bort för , , och . Myndigheterna får nu själva bedöma när det finns förutsättningar och är motiverat att sätta upp kameror. har permanent tillförts för att utveckla myndighetens tekniska förmåga. Därutöver har det tillförts ytterligare engångsvis 2022, för samma ändamål. Här ingår att polisens användning av kameror ska utvecklas, både genom fler fasta kameror på brottsutsatta platser och genom kroppburna kameror för poliser i yttre tjänst. Satsningen innebär att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha möjlighet att utrusta sig med en kroppsburen kamera. Denna utökning är prioriterad. Enligt regleringsbrevet ska redovisa hur de satsade medlen för ökad teknisk förmåga har fördelats i verksamheten. Särskild vikt ska bland annat läggas vid att redovisa hur kapaciteten har stärkts för ökad kamerabevakning. Regeringen har således avsevärt förbättrat polisens möjligheter att använda kameror och jag kommer även fortsättningsvis att följa frågan noga.
frs · H9121599 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1599 av (SD) Ahmadreza Djalali har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit i syfte att sätta press på att respektera Ahmadreza Djalalis fundamentala rätt till en human behandling, och om det kan förväntas sanktioner eller andra verktyg mot ansvariga för behandlingen av honom. Ansträngningarna för Ahmadreza Djalali fortsätter med oförminskad styrka. Ahmadreza Djalalis situation tas kontinuerligt upp med företrädare för på hög nivå. Vi har krävt att dödsstraffet inte verkställs. Det är uppenbart att de omständigheter under vilka Ahmadreza Djalali hålls fängslad utgör ett allvarligt hot mot hans hälsa. De rapporter som nått oss om Ahmadreza Djalalis hälsoläge gör att vi kräver att han ska friges av humanitära skäl. Detta har vi framfört till företrädare för på hög nivå. Jag har personligen tagit upp Ahmadreza Djalalis fall med min iranske motsvarighet utrikesminister och jag har även tidigare tagit upp fallet vid upprepade tillfällen med hans företrädare.
frs · H9121600 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1600 av (SD) Riktlinjer för kunskap om stavning och grammatik har frågat mig om jag avser att agera i syfte att säkerställa högre språkliga kunskapskrav för elever. Låt mig börja med att slå fast att jag vill ha en skola där kunskap och bildning står i fokus och där varje elev möts av höga förväntningar och tydliga krav. Det självklara målet är att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt och att kunskapsresultaten i svensk skola ska fortsätta att förbättras. Regeringen har vidtagit flera åtgärder just för att främja elevers kunskapsutveckling i språk. infördes bestämmelser om en garanti för tidiga stödinsatser genom en ändring i skollagen (2010:800). Syftet med garantin för tidiga stödinsatser är att fler elever ska nå de kunskapskrav (byter kunskapskraven namn till betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper) som finns för läsning i årskurs 1 i och sameskolan och i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i och sameskolan (årskurs 4 i specialskolan). Eleverna ska få rätt stöd i rätt tid för att nå en fullständig utbildning. Regeringen fattade beslut om ändringar i kursplanerna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som ska tillämpas . De reviderade kursplanerna ska bli en tydligare utgångspunkt och ett bättre arbetsverktyg för lärarnas undervisning. De ska även stödja en skola för kunskap och bildning och stärka kvaliteten och likvärdigheten i undervisningen. I ämnena svenska och svenska som andraspråk finns flera förändringar, exempelvis förstärks det centrala innehållet kring läsande och skrivande. Regeringen gav också i uppdrag att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk som syftar till att alla elever ska få bättre förutsättningar att utveckla sina kunskaper i och om svenska språket. Ytterligare ett exempel på åtgärder som regeringen vidtagit för att främja elevers språkutveckling är ett uppdrag till i regleringsbrevet , som handlar om att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att främja ett ökat läsande hos barn och elever från förskolan till gymnasieskolan. Uppdraget ska redovisas . I samband med revideringen av kursplanerna har även reviderat och beslutat om betygskriterierna. Av kriterierna för bedömning av kunskaper för elever i årskurs 3, kommer det framgå att elever för godtagbara kunskaper i svenska och svenska som andraspråk, även efter revideringen som ska tillämpas ska kunna skriva texter och använda stor bokstav och punkt. Jag delar inte bilden att vi ställer för låga krav på elevers språkliga kunskaper. Jag håller däremot med om vikten av att elever har goda kunskaper i språk. Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att elever utvecklar goda kunskaper i svenska är därför centralt i svensk skola.
frs · H9121601 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1601 av (SD) Fler anstaltsplatser i har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta någon åtgärd för att bygga ut en mer permanent anstaltskapacitet utöver vad som är planerat för att hantera kapacitetsbristen inom , exempelvis på Hällbyanstalten i . Den ökning vi ser av intagna inom är bland annat en följd av regeringens politik för en effektivare brottsbekämpning. För att ge Kriminalvården förutsättningar att möta den höga beläggningen och bibehålla säkerheten har regeringen tillfört myndigheten de medel Kriminalvården äskat för att kunna tillskapa både tillfälliga och permanenta platser. Det är Kriminalvårdens ansvar att fortlöpande anpassa antalet häktes- och anstaltsplatser. I den årliga platskapacitetsrapporten redogör Kriminalvården för den utökning av platskapacitet som myndigheten bedömer nödvändig för att svara upp mot det behov som finns. Jag besökte anstalten Hällby senast och fick då möjlighet att se det nya modulhuset med 52 platser som beräknas att öppna . Kriminalvården kommer, utöver platserna på Hällby, att öppna ytterligare tillfälliga anstaltsplatser runt om i . Regeringen har beviljat Kriminalvårdens framställningar om att ingå hyresavtal för ytterligare platser vid bl.a. de befintliga anstalterna , och . Regeringen har också beviljat hyresavtal för nya anstalter i och Viskan samt ett nytt häkte i .
frs · H9121602 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1602 av (SD) har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att tillgodose vad har tillkännagett för regeringen när det gäller kriminalisering av rymningar. Frågan om kriminalisering av rymningar från anstalter uppkommer då och då. Det är naturligtvis mycket allvarligt när sådana rymningar sker. Detta i synnerhet när det finns risk för eller förekommer att personer som avviker begår nya brott. Ansvariga myndigheter arbetar aktivt med frågor om säkerhet och antalet rymningar och avvikelser från anstalt eller permissioner är förhållandevis få. Exempelvis har det inte förekommit några rymningar från häkten eller anstalter i säkerhetsklass 1 eller 2 . Regeringen har beslutat om flera nya uppdrag till den pågående utredningen som ser över delar av lagstiftningen om hemliga tvångsmedel. Det handlar bland annat om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation för att lokalisera personer som uteblivit eller avvikit från verkställighet av fängelse och andra påföljder. har också lämnat förslag om att utdömda fängelsestraff aldrig ska preskriberas. Det gäller även sådana straff där verkställigheten har avbrutits, t.ex. för att den dömde avvikit. När det sedan gäller konsekvenserna för den dömde ska den som begår ett brott i samband med eller under en rymning givetvis straffas särskilt för den brottsligheten. En rymning eller en avvikelse för också med sig konsekvenser för den dömde genom att möjligheterna till permission och andra vistelser utanför anstalt minskar. En rymning kan också innebära i fängelse eftersom den villkorliga frigivningen kan skjutas upp med anledning av ett sådant agerande. För ett drygt år sedan trädde dessutom lagstiftning i kraft som innebär att uppskjuten villkorlig frigivning kan komma i fråga i fler fall än tidigare vid misskötsamhet, t.ex. i form av rymningar eller avvikelser. Med det sagt är jag öppen för att titta på om det finns behov av ytterligare förändringar. Regeringen kommer i närtid att återkomma till frågan.
frs · H9121603 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1603 av (SD) Kasserade vaccindoser har frågat mig vad finns det för skäl till att jag, enligt honom, inte vidtar åtgärder för att samtliga som önskar vaccinera sig ska få göra det när det finns ett överskott på vaccin, och om vi kan förvänta oss åtgärder i syfte att ändra på detta eller lättare möjliggöra donation av vaccin till andra länder. är expertmyndighet och har i uppdrag att rekommendera vem som bör vaccineras. Jag som socialminister varken kan eller ska göra medicinska bedömningar. har tecknat avtal för mer vaccin än vad som behövs för vårt lands befolkning. Detta gjordes som en försäkring eftersom det inte på förhand gick att veta vilka vaccin som skulle bli effektiva och godkända, när de skulle levereras eller för vilka grupper som vaccinen skulle kunna användas. Vidare har det behövt tas höjd för eventuella behov av påfyllnadsdoser och vaccin som är uppdaterade för nya virusvarianter. De åtgärder som vidtagits har gjorts för att skydda befolkningen från svår sjukdom och död. I likhet med flera andra medlemsstater inom EU har ett överskott av vaccindoser. Efterfrågan på vaccin mot covid-19 är dock låg världen över. Detta beror på stor tillgång till vaccin, begränsad kapacitet att vaccinera främst i låg- och medelinkomstländer samt bristande vaccinationsvilja. Regeringen har beslutat att skänka över 14 miljoner doser, varav 13 miljoner doser till Covax. UD i samarbete med svenska ambassader för också samtal med ett stort antal länder om bilaterala donationer av vaccin. Utländska ambassadörer i har inbjudits till möten där vaccinsamarbete och -donation har diskuterats. Regeringen har fått bemyndigande att skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19, som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd (prop. 2021/22:221, bet. 2021/22:FiU39, rskr. 2021/22:249) kan därmed effektivt bidra till en jämnare fördelning av den globala vaccintillgången. Regeringen verkar för att de vaccindoser som har ska göra nytta. Det innefattar att bidra till att vaccindoser som inte är nödvändiga för att säkerställa den nationella tillgången kommer andra länder till del.
frs · H9121604 · 2022-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1604 av (SD) Kritik mot regeringens hantering av skyddsutrustning har frågat mig hur jag ser på ansvaret för att bistå kommuner och regioner med att införskaffa eller producera skyddsutrustning under pandemin och om jag avser att vidta några åtgärder utifrån den kritik som har riktat mot regeringen. Personlig skyddsutrustning är avgörande för att skydda personalen och upprätthålla förmågan inom sjukvården och omsorgen i vardag, kris och krig. Händelser har visat att regionernas försörjningssystem för läkemedel, sjukvårdsmateriel och förbrukningsartiklar inte var tillräckliga. Under covid-19-pandemin har frågan om skyddsutrustning varit prioriterad för regeringen. Regeringen har en nära dialog med berörda myndigheter och aktörer och har fattat beslut om uppdrag till att nationellt säkerställa tillgången till skyddsutrustning. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att bistå i arbetet med att samordna kommunernas lägesbilder och behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmaterial. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att strukturellt stärka beredskapen. Redan förra mandatperioden tillsattes Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S2018:09). Utifrån utredningens förslag i betänkandet En stärkt försörjningsberedskap (SOU 2021:19), har regeringen fattat flera beslut för att stärka hälso- och sjukvårdens försörjning av läkemedel och sjukvårdsmateriel. har bland annat fått i uppdrag att utveckla ett arbete för ett samlat statligt ansvar för försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården vid kris, höjd beredskap och ytterst krig. Regeringen har tilldelat regionerna för arbete med civilt försvar. Regionerna kan använda medlen exempelvis till arbete med försörjningsberedskap. Regeringen avsätter totalt för att stärka beredskapen och motståndskraften i hälso- och sjukvården. En skrivelse från regeringen med anledning av granskningsrapporten ska lämnas till . Där kommer regeringen att redovisa vidtagna eller planerade åtgärder samt regeringens bedömning av iakttagelser.