ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911711 · 2022-01-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:711 Resultat av dialog med mottagande länder av (M) till Statsrådet (S) sändes ett inslag i . Inslaget var uppföljning av tillkännagivande . Tillkännagivandet innebär att polisen bör få befogenhet att tvångstesta personer för covid-19 om det är nödvändigt för att kunna verkställa ett utvisningsbeslut. , 2020/21, rapporterade medier om fenomenet att utländska medborgare som fått utvisningsbeslut vägrade att testa sig och på så sätt undvek eller sköt upp sin utvisning. Redan i ett första svar på en skriftlig fråga från undertecknad om detta var det uppenbart att justitie- och inrikesminister , som vid tillfället också var migrationsminister, var ointresserad av att vidta några lagstiftningsåtgärder. , ett antal skriftliga frågor och interpellationsdebatter samt ett tillkännagivande senare står vi fortfarande och stampar på samma ställe. Regeringen har heller inte vidtagit några iakttagbara åtgärder. I Ekots inslag från hänvisar justitie- och inrikesministern till diplomatiska insatser riktade mot de länder som ska ta emot sina egna medborgare som en framkomlig väg. Så här uttryckte sig justitie- och inrikesministern i en interpellationsdebatt med undertecknad : ”Det är i så fall bättre att föra en dialog med de länder det gäller om att de ska ändra sina regler på den här punkten eller testa dem själva när de kommer på plats. Det är ett mycket lättare sätt att hantera den här frågan. En sådan dialog kommer vi att föra med de aktuella länderna.” Eftersom justitie- och inrikesministern hänvisar till dialog och diplomatiska kontakter med berörda länder framför att bereda tillkännagivande är min fråga till statsrådet : Vilka initativ till dialog och diplomatiska kontakter har statsrådet och regeringen tagit med anledning av det ovan anförda?
fr · H911712 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:712 Elpriserna över tid av (M) till Statsrådet (S) När elräkningen nu kommer för december är det många hushåll som fått sig en chock. Rekordhöga elpriser har lett till att många villa- och husägare har fått en elräkning på mer än . Bristen på gas i , överföringssvårigheter mellan elområden i och att vindkraften inte kunnat leverera de kallaste dagarna har skapat enorma problem på elmarknaden. Många experter pekar även på att det här är något vi kommer att behöva vänja oss vid och att priserna över kommer att förbli extremt volatila. Volatila elpriser blir en stor konkurrensnackdel för svensk del, och åtgärder måste därför vidtas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att långsiktigt förse landet med elpriser som är såväl konkurrensmässiga för företagen som humana för hushållen?
fr · H911713 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:713 Rekordhöga elpriser av (M) till Statsrådet (S) och inte minst har rekordhöga elpriser. En gård i nordvästra som normalt drar i elkostnader hade i elräkning. Hushåll vittnar om drastiskt ökade kostnader. Runt om i är elpriser höga på grund av bristen på gas, och det är anledningen till att elpriserna far i höjden tillsammans med att vindkraftverk står stilla när det är kallt och inte blåser. har regeringen försatt vårt land i ett läge där produktionssäker el tagits ur drifts när de två reaktorerna i lagts ned. Sammantaget gör detta att vårt land nu befinner sig i ett läge där experter menar att detta inte är enskilda händelser utan att det kommer att komma mer volatila priser återkommande . Experter har också varnat för risker med att kan tvingas rangordna verksamhet som kan komma att behöva stängas ned i prioriteringsordning. Detta är allvarligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta omedelbara åtgärder med anledning av de skyhöga elpriserna i landet, som drabbar såväl hushållsekonomin som näringslivet, inte minst i och ?
fr · H911714 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:714 Sälbestånd i som skadar fiskbeståndet av (M) till Statsrådet (S) infördes en tillfällig licensjakt på gråsäl . 2 000 djur skulle skjutas per säsong längs landets kuster. Det har rapporterats från medier, bland annat från och , om maskangripen och sälskadad torsk . Ett sådant exempel är från , där fiskare visat upp hur torsken angripits. Sälmasken påverkar alltjämt fiskbeståndet längs , och i frodas parasiter och sälskador uppkommer på hela fiskbeståndet, inte bara på torsk, enligt i . sköts det 1 023 gråsälar av kvoten på 2 000. har det rapporterats in 875 skjutna sälar, varav de flesta från och norra delen av landet. I , där parasitproblemen är störst, finns rapport om 15 skjutna gråsälar. Enligt fiskehandläggare på i har det utbildats hundratals personer på olika jaktutbildningar, men det är ändå inte fler som jagar. Jakten sägs vara komplicerad, där jaktlag behöver ha flera båtar och tillgång till dykare. Lägg därtill att det inte finns någon avsättning för jaktbytet. Inom EU finns förbud mot all slags handel med sälprodukter. Inom ramen för skyddsjakten behöver det bli tydligt för EU att jakten på sälen måste ge hållbara effekter, såsom att köttet och skinnen tas till vara. Det innebär att behöver driva frågan om att få på plats ett handelstillstånd i EU för sälprodukter utifrån skyddsjakt ska kunna ske. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen ska överlämna ett förslag på att häva förbudet för sälprodukter inom ramen för skyddsjakt?
fr · H911715 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:715 Ökade kostnader för lantbruket av (M) till Statsrådet (S) Att drivmedelspriset ökar skapar en kedja av kostnader för konsumenter och producenter. Bröd kostar mer när det ska odlas som transporter ökar i pris och tillverkning fördyras i vårt land. Alla livsmedel som ska odlas och tillverkas, paketeras och gå från gårdar till livsmedelsfabriker och ut till livsmedelsaffärer, där vi konsumenter handlar. I hela kedjan används drivmedel och el. Kostnad på kostnad påverkar jordbruket i negativ riktning. och innebär att det kostade en lantbrukares traktor att tanka, och de använder fyra i företaget under grödornas högsäsong. Branschen har en marginal på 1–1,för att kunna överleva och investera framåt. De klarar inte av att byta ut sin maskinpark, ta på sig lån och investera framåt som det kommer drastiska prisökningar på diesel och andra insatsvaror för att driva verksamheten. Den gröna omställningen blir det inte mycket över till. Därför hamnar jordbruket i en inlåsningseffekt utan möjlighet till omställning med de samverkande kostnader som uppkommit i deras bransch. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder med anledning av de eskalerande kostnaderna för att det svenska lantbruket ska kunna överleva, utvecklas och ställa om?
fr · H911716 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:716 Byggnationen av Lynetteholmen av (V) till Klimat- och miljöminister (S) Bygget av halvön i har börjat trots oklarheter kring om samrådet med kan räknas som avslutat. Planen från sida är att bygga en stor ö av utfyllnadsmassor utanför i . Svenska myndigheter var under den samrådsprocess som pågick fram mycket tveksamma till anläggandet av ön och såg en rad problem och brister med den miljökonsekvensbeskrivning som gjorts. skickade in sitt svar på fortsatt samråd och konstaterade då att samrådet inte kunde anses slutfört. svarade dåvarande miljö- och klimatminister på fråga om vilka åtgärder regeringen tänkte vidta för att skydda den sårbara miljön i . Regeringen svarade då att det fanns en löpande kontakt med danska myndigheter. Det var också statsrådets ståndpunkt då att samrådet fortfarande pågår, och ett brev hade också författats till den danska miljöministern. I brevet underströk att det är viktigt att de svenska synpunkterna beaktas och att inte går till beslut förrän alla miljöeffekter utretts. Det var även tal om ett möte mellan de danska och svenska ministrarna. vet vi att danska tagit ett beslut om att genomföra anläggandet av ön . Vad vi vet har inte någon fortsatt dialog skett mellan ländernas ministrar, och vad vi vet har inga vidare åtgärder vidtagits från den sida. Igen uttrycker svenska myndigheter och experter oro för och de effekter som kommer av Lynetteholm. När arbetet nu har börjat står det klart att inte har några planer på att hörsamma den svenska oron. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att skydda den sårbara miljön i och börja förhandla med om ett stopp för byggnationen av Lynetteholmen?
fr · H911717 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:717 Skyddsåtgärder vid skolöppningar av (SD) till Statsrådet (S) Omikron, den variant av covid-19 som tycks dominera och världen, är en mycket smittsam sjukdom, betydligt mer smittsam än den tidigare deltavarianten. Smittspridningen är exponentiell – det vill säga den ökar mer och mer på kortare och , vilket inte helt oväntat oroar många, inte minst personer som anses tillhöra riskgrupp. Vad som oroar än mer är de närmast obefintliga insatser som görs för att förhindra utbredd smittspridning i samhället i allmänhet och i skolmiljö i synnerhet. Risken med rådande förhållningssätt är att sjukvården inte kommer att ha tillräckligt med vårdplatser för de allvarligt sjuka som ett högt sjuktal i samhället kan leda till att grundläggande samhällsfunktioner mer eller mindre slås ut. Därtill kan den ökande smittan som bekant göra att även personer som drabbas, oavsett hälsotillstånd eller ålder, drabbas av långvariga problem till följd av infektionen – nya studier pekar bland annat på att exempelvis barn kan drabbas av diabetes efter genomgången infektion. Trots vetskapen om detta och att skolan till följd av många sjuka riskerar att drabbas av personalbrist och ett allmänt ansträngt skolväsen (därmed även en undermålig undervisning) öppnar alla skolor som vanligt. Ovaccinerade barn, men även skolpersonal, kommer att tvingas till en miljö utan krav på andningsskydd, utan krav på en god ventilation och luftrening samt utan någon som helst möjlighet att kunna hålla ett relevant avstånd inomhus. ovetenskapliga linje går i vanlig ordning rakt emot praxis i övriga , där man i stället har infört effektiva smittskyddsåtgärder, testning och smittspårning (utöver möjligheten till distansundervisning). Det är skolorna som driver smittan. Mot bakgrund av vad vi i övrigt vet önskas därför statsrådet svara på följande fråga: Hur kan statsrådet motivera att , till skillnad från våra grannländer, inte har vidtagit adekvata skyddsåtgärder i samband med skolöppningen?
fr · H911718 · 2022-01-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:718 Långtgående besvär av covid-19 av (SD) till Socialminister (S) familje- och socialminister nämnde att långtidscovid kan komma att bli en kronisk sjukdom i : ”Det finns ett hot om att kommer att se uppkomsten av den största, eller en av de största, nya grupperna av kroniska sjukdomar, och att inte bara alltför många vuxna kommer att drabbas av en långvarig covid-19, utan i värsta fall även barn.” Vid presskonferensen där Kiuru talade hänvisade hon till en finsk expertpanels sammanfattning av mer än 4 000 internationella studier som visade att en av två vuxna och av barnen kan uppleva långvariga symtom kopplade till covid-19. De finska myndigheterna klassar en sjukdom som kronisk när den anses ha stor påverkan på folkhälsan och samhällsekonomin, exempelvis genom nedsatt arbetsförmåga eller påfrestningar på vården. Såväl de som lagts in på sjukhus som personer med lindriga eller obefintliga besvär efter att ha smittats kan drabbas av långtidscovid. Vid nämnda presskonferens deltog även ordföranden för den expertpanel som tagit fram siffror för de finska myndigheterna, , professor i neurologi. sade att , det vill säga var femte smittad, ser en långvarig kognitiv försämring. Risken är en ökad förekomst av neurologiska sjukdomar som Alzheimers eller Parkinsons. Därtill kan vi lägga till en ökad risk för en ökad utveckling av exempelvis diabetes. har i stor kontrast till vidtagit en rad effektiva åtgärder under denna pandemi, varför man också till skillnad från har lyckats väldigt väl. Med en befolkning på 5 miljoner har endast drygt 1 600 personer mist livet – en tämligen otrolig siffra mot bakgrund av katastrofala siffror med drygt 15 000 dödsoffer. Att den finska regeringen trots sin lyckade pandemihantering oroas över de långsiktiga konsekvenserna som covid-19 för med sig för merparten som klarar infektionen säger mycket om det ansvarstagande som regeringen tar för sina medborgare. Ett ansvarstagande som helt saknas i , trots att vi likt våra grannländer har fördelar i form av förhållandevis glesbefolkade områden och välutvecklade samhällen. Socialminister önskas därför svara på följande fråga: Hur ser ministern på uttalandena från sin finska motsvarighet, och tänker ministern ta några initiativ mot bakgrund av den kraftiga smittspridningen av covid-19 och de risker med långtgående besvär för befolkningen som kan uppstå?
fr · H911719 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:719 Återvandring av (SD) till Statsrådet (S) klubbades , och budget igenom i riksdag. Budgeten innebar bland annat att satsar av biståndsmedlet på ”återbyggnad av krigshärjade länder för att möjliggöra för människor att åter bo och leva i trygga samhällen och bidra till dess tillväxt”. I artikel 13 i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna framgår att återvandring är en mänsklig rättighet, vilket tyder på att satsning är väl förankrad ur ett internationellt perspektiv. Även Socialdemokraterna har åtminstone tidigare sett återvandring som önskvärt då de i sin höstbudget , under rubriken ”Återvandring”, inleder kapitlet med att skriva följande: ”De flesta flyktingar har en dröm om att en gång kunna återvända till sitt hemland.” har för avsikt att fortsätta ta ansvar för budget och kommer därför fortsätta att satsa pengar på att möjliggöra för en ökad frivillig återvandring från även . Inte bara för de enskilda individernas skull, utan också för invandrares hemländers möjlighet till återuppbyggnad. Återvandring är inte bara en av de av FN deklarerade mänskliga rättigheterna utan har också tidigare varit socialdemokratisk politik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer den socialdemokratiska regeringen att ta vara på återvandringsmiljard för att möjliggöra en ökad återvandring från ?
fr · H911720 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:720 Effektanalyser av smittspridningsåtgärder av (M) till Socialminister (S) meddelade regeringen att serveringstiderna för restauranger återigen begränsas för att stoppa smittspridningen i den pågående pandemin. Denna åtgärd har tidigare tillämpats med konsekvensen att många restauranger drabbades hårt ekonomiskt, vilket direkt slog mot jobben, som det var svårt att se hur smittspridningen minskades i någon väsentlig grad genom att serveringstiden begränsades. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka utvärderingar har ministern och regeringen gjort för att säkerställa att effekten på smittspridningen väger tyngre än den ekonomiska skada som många restauranger och deras anställda nu kommer att utsättas för när serveringstiden återigen begränsas?
fr · H911721 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:721 Europeisk träindustri av (KD) till Klimat- och miljöminister (S) En hållbar utveckling av grön infrastruktur och fler utemiljöer i trä hotas av förbud inom EU. av de godkända träskyddsmedlen riskerar ett förbud. För att skydda träprodukter behövs effektiva träskyddsmedel som är miljöriktiga. Utveckling och produktion av träskyddsmedel är reglerat på EU-nivå under Regulation (BPR). BPR har stor betydelse för beständiga träprodukter inom EU:s inre marknad. BPR ställer krav på träskyddsmedel och de aktiva ämnen som ingår – biocider som är utvecklade för att vara effektiva mot träförstörande rötsvampar, mögel och träätande insekter. BPR ställer långtgående krav på regelbundet upprepade godkännande och omfattande dokumentation avseende funktion och risker. Avsikten från lagstiftaren är att se över och byta ut medel som inte möter kraven samt att därigenom tvinga fram innovation och utveckling. Införandet av BPR har fram till resulterat i att många aktiva ämnen som inte lever upp till kraven är godkända. Träskyddsbranschen har utvecklat nya träskyddsmedel som både är effektiva och säkra. BPR och dess tillämpning är tyvärr dåligt anpassad till träskyddsbranschens speciella förutsättningar och riskerar därför i stället att försvåra innovation så att marknaden riskerar att stå utan trävaror med effektivt skydd mot röta. Träskyddsmedlens effektivitet måste klara de konstruktionstekniska beständighetskraven som marknaden ställer på beständigt trä, speciellt nu när trä ska användas på fler ställen och ersätta ändliga och miljöbelastande byggmaterial som betong och stål. Fyra av fem aktiva substanser riskerar ett förbud, vilket kan få ytterst negativa konsekvenser för träanvändningen i . Europeisk träskyddsindustri är en helt avgörande verksamhet för att säkerställa att hållbara produkter finns på marknaden för att åstadkomma hållbara, cirkulära träbaserade infrastrukturkonstruktioner som järnvägsslipers, ledningsstolpar för elnät, broar och utemiljöer i trä. Därför är det av vikt att regelverket och dess tillämpning anpassas utifrån träskyddsindustrins särskilda förutsättningar. Att utveckla träskyddsmedel tar tid, som inte ges inom ramen för BPR . Att varje europeiskt land har sina nationella regelverk och tillämpningar gör att utvecklingen blir alltför kostsam och tidskrävande, speciellt när ansökningar och tillstånd ska förnyas var femte år. EU:s nya initiativ New European handlar om inkluderande, vackra och hållbara livs- och boendemiljöer i . Här har svensk träråvara en viktig roll att spela. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa fortsatt användning av impregnerat trä i infrastrukturkonstruktioner och utemiljöer?
fr · H911722 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:722 Energitorv av (M) till Försvarsminister (S) Enligt ett upprop från branschföreningen har skörden av energitorv minskat . Skälet till utvecklingen framgår inte av uppropet men tydligt är att detta kan få flera negativa konsekvenser. Inte minst ur beredskapssynpunkt då energitorven har betydelse som inhemsk och lagringsbar energikälla. Att flera energibolag aviserar att de planerar att sluta skörda torv och i stället våtlägga markerna utan att torven först tas till vara är därför oroande. Dels för de nämnda beredskapsskälen, dels för att torv bidrar till att höja effektiviteten i värmekraftverk eftersom den har egenskaper som gör att verkningsgraden höjs och rökgaserna renas bättre då biobränslen eldas. Utan torv måste därför ett additiv i form av svavel importeras. Skulle energitorven sluta skördas har alltså inget lagringsbart, närproducerat biomaterial för energiproduktion vid kris och beredskap. Då ingen konsekvensanalys av utfasningen av inhemsk energitorv är gjord på nationell nivå kan besluten i olika energibolag få konsekvenser för landet som inte kan överblickas. Den uppkomna situationen bör därför snabbutredas nationellt. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att analysera vilka konsekvenser det kan få för svensk beredskap om skörden av energitorv upphör?
fr · H911723 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:723 Möjligheten för exkriminella att komma in på arbetsmarknaden av (MP) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Runt om i landet finns avhopparprogram, där stöd ges för att de som varit kriminellt belastade ska få en god möjlighet att göra det. Projektet ”Sluta skjut” i har varit omtalat, och det är en modell som regeringen sagt att man vill sprida till fler ställen, vilket är positivt. Vid sidan av ett stärkt rättsväsen är det fundamentalt att båda hindra nyrekryteringen till gängen, men också att det finns goda möjligheter att lämna de kriminella miljöerna. Det är få, om någon, som i teorin är emot att kriminella ska lämna sin bana och i stället få ett hederligt arbete med självförsörjning. I praktiken finns det dock målkonflikter. Ett sådant exempel är det utdrag ur belastningsregister som allt fler arbetsgivare och branscher inhämtar. har i en artikelserie skrivit om en 36-årig person som lämnat kriminaliteten och med hjälp av Krami (ett samarbete mellan kommunen, Arbetsförmedlingen och Kriminalvården) fått arbete som vikarie som undersköterska. arbete fick han dock sluta, med hänvisning till sitt kriminella förflutna. Det är inte alltid orimligt att begära utdrag från belastningsregister, men det försvårar för den som vill hoppa av från gängen. Även i de fall som utdrag från belastningsregister görs borde en individuell prövning göras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för exkriminella att komma in på arbetsmarknaden?
fr · H911724 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:724 Energipriser av (M) till Statsrådet (S) har energipriserna framför allt i prisområde 3 och 4 skjutit i höjden. Vi ser privatpersoner i pressen som oroar sig för hur man ska klara att betala sina elräkningar, ett helt nytt fenomen och ett oroande sådant. kan vi läsa i pressen att stora företag som investerat i datahallar och batterifabriker diskuterar speciella avtal för att klara sin lönsamhet. Detta är också ett nytt fenomen. Svensk energipolitik bör bygga på långsiktiga spelregler och klara besked som gör förutsättningarna för investeringar i företag och planering av den privata ekonomin greppbara. håller detta på att hastigt förändras, och både energipriser och spelregler blir oklara och svåra att förutse. Regeringen verkar nu klara energipolitiken mer ad hoc, och stabiliteten blir därmed hotad. har statsrådet i pressen uppgett att statsrådet tror på nuvarande regeringspolitik vad avser energiförsörjningen. Min fråga till statsrådet lyder: Är det statsrådets avsikt att vidta några andra åtgärder för att uppnå en stabilare långsiktig energipolitik?
fr · H911725 · 2022-01-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:725 Elektrifieringsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Den tidigare S-MP-regeringen tillsatte en utredning för att utarbeta en nationell elektrifieringsstrategi. Arbetet med strategin har engagerat många aktörer, och förväntan på slutprodukten är stor. Det är därför olyckligt att tidsplanen har spruckit och att utredningen ännu inte har slutredovisats. Vid en delredovisning av utredningen redovisades tolv punkter innehållande hinder och lösningar för en ”snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering”. En av punkterna tar upp de långa ledtider som råder. Lösningen som föreslås är att ”arbeta gemensamt för att identifiera åtgärder som kan möjliggöra en ambitiös målsättning att halvera ledtiderna för elnät till 2025, så utbyggnaden från idé till färdig ledning kan gå i takt med ledtider för ny elproduktion och användning”. Detta är en angelägen uppgift att fokusera på, och det är för övrigt det enda målet som är tidsatt. Därför är det viktigt att arbetet för detta kan komma igång. Vi måste vidta åtgärder för att komma till rätta med de kapacitetsbrister som finns i stamnätet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att kunna halvera ledtiderna för elnät till 2025 i enlighet med målet ovan, och när kommer elektrifieringsstrategin att redovisas?