ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911925 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:925 Skuldregister av i (M) till Statsrådet (S) saknar en samlad individbaserad statistik om hushållens tillgångar och skulder. har myndigheter, internationella organisationer och forskare pekat på behovet av att ta fram denna typ av statistik för analyser av penningpolitik, finansiell stabilitet och makrotillsyn. Uppgifter om hushållens tillgångar och skulder är också nödvändiga för att få en mer fullständig bild av fördelningen av ekonomiska resurser, ekonomisk utsatthet och ekonomisk jämställdhet. har tidigare föreslagit att regeringen ska tillsätta en särskild utredning om ett centralt skuldregister för att göra det lättare för kreditgivare att undersöka skulder hos kreditsökande och förhindra överskuldsättning. Både och är positiva till ett sådant register. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet med anledning av ovanstående att tillsätta en särskild utredning som tittar på behovet av ett centralt skuldregister?
fr · H911926 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:926 Behovet av fler häktes- och anstaltsplatser av i (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Många av kriminalvårdens häkten och anstalter är fullbelagda. Smärtgränsen för hur fulla svenska fängelser får vara brukar beräknas till 85–. uppgår anstaltsbeläggningen på fasta platser till , och tar man med beredskapsplatser och tillfälliga platser är siffran totalt. Det innebär bland annat att fler dömda blir kvar i häkten, som också är överfulla. Kriminalvårdens placeringssektion har i uppgift att placera fängelsedömda i lämplig anstalt utifrån en risk- och behovsbedömning. När platssituationen är ansträngd påverkar det kriminalvårdens möjlighet att placera intagna. Det är uppenbart att kriminalvården tvingas arbeta med väldigt små marginaler när det kommer till antalet häktes- och anstaltsplatser. Senast landet befann sig i en liknande situation ledde det till rymningar och misshandel. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att antalet häktes- och anstaltsplatser utökas?
fr · H911927 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:927 En sammanhållen hållning gentemot av (M) till Statsrådet (S) Flera länder överväger nu åtgärder mot för att val skjuts liksom därmed övergången till civilt styre. Militärjuntan prioriterar vidare att förstärka relationerna med genom vapenköp och att hålla sig med betalda legosoldater från Wagnergruppen. De västafrikanska länderna samlade i den regionala organisationen African States (Ecowas) har tydligare än några andra agerat och reagerat med hjälp av tydliga markeringar mot . Den har när utvecklingen ansetts gå i helt fel riktning valt att avveckla eller stänga ned program och biståndsprojekt som ändå tidigare försvarats. Så har exempelvis skett gentemot och . I svar på fråga 2021/22:689 till undertecknad avgivet avfärdar regeringen någon justering, ändring eller neddragning till : ”Genomförandet av strategin för utvecklingssamarbete med 2021–2025 innefattar inte budgetstöd till den maliska staten. Strategin ska sammanfattningsvis bidra till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, konfliktförebyggande, jämställdhet och breda insatser på miljöområdet. bidrar därutöver med humanitärt stöd till .” Frågan om budgetstöd har aldrig varit aktuell och inte heller något som utgått till eller . Frågan är hur en sammanhållen politik ska gestalta sig när utvecklingen i ett land går i helt fel riktning. Så är ju fallet i i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter eller rysk närvaro. Det har aviserats att regeringen ska ge besked om hur den ser på svensk närvaro och militärt deltagande i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ha en sammanhållen hållning gentemot och därmed ompröva nuvarande strategi och se över det stöd som ges till landet och därmed det bistånd som indirekt kommer den styrande juntan till nytta?
fr · H911928 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:928 Åtgärder mot lantbrukarnas ökade kostnader av (M) till Statsrådet (S) Lönsamheten har dragits undan för väldigt många gröna näringar genom att priserna för el, gödsel, bränsle och foder har skjutit i höjden . livsmedelsstrategi bör uppdateras med åtgärder för att värna lantbrukens möjligheter att producera livsmedel genom införande av garantier eller åtgärder mot sådana extrema kostnadschocker som drabbar dem just . Det föreligger annars extremt hög risk att många svenska jord- och lantbruk går förlorade för alltid. Väljer svenska lantbruk att lägga ned sina produktioner kommer livsmedelsstrategin att stanna vid en vacker tanke, liksom totalförsvar där självförsörjning av livsmedel är en av grundbultarna. Det här är allvarligt på väldigt många sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenskt lantbruk ska kunna få lönsamhet på gårdsnivå i syfte att nå målen i livsmedelsstrategin?
fr · H911929 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:929 Myndighetsanställdas överlämnande av uppgift av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) När du som myndighetsanställd tolkar sekretesslagen fel och lämnar över uppgifter om fuskande byggbolag och städbolag till annan myndighet riskerar du att dömas för brott mot tystnadsplikt till fängelse . Till följd av risken att dömas för brott blir myndighetsanställda restriktiva med att lämna över uppgifter till andra myndigheter. Vad som förvärrar saken är att många myndighetsanställda upplever sekretesslagen som snårig och svårtillämpad. Detta framgår i en rapport (2021:2) från . Även om det skulle vara tillåtet att lämna över uppgifter till en annan myndighet, är myndighetsanställda alltså benägna att avslå begäran om att lämna ut uppgifter. De riskerar ju att dömas för brott om de lämnar över uppgifterna och det visar sig att de har tolkat lagen fel. Konsekvensen är bland annat att fuskande byggbolag och städbolag kan runda den svenska skattelagstiftningen och arbetsmiljöreglerna, vilket gör att dessa bolag kan vinna upphandlingar och konkurrera ut seriösa företag. Myndighetsanställda som är restriktiva och inte lämnar över uppgifter riskerar däremot i praktiken ingen påföljd alls. En myndighetsanställd borde inte behöva riskera att bli dömd för brott när ett misstag begås och uppgifter felaktigt lämnas över till en annan myndighet, när det kan anses vara försvarligt att lämna över uppgifterna. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Avser ministern att avkriminalisera när myndighetsanställda felaktigt lämnar över uppgifter till annan myndighet och se till att detta i stället ska hanteras som personalärenden, under förutsättning att överlämnandet av uppgifter kan anses vara försvarligt?
fr · H911930 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:930 Ofrivillig organdonation i av (M) till Utrikesminister (S) är högaktuellt nu med tanke på att landet arrangerar . Röster har höjts om huruvida världen på detta sätt egentligen ska uppmuntra en kommunistisk stat som upprepat bryter mot mänskliga rättigheter. Det råder inga tvivel om att organdonationer är en stor medicinsk industri i , som uppbringar stora inkomster för den kommunistiska staten. En av framgångsfaktorerna för denna industri är att det är väldigt kort, nästan ingen, väntetid för att få ett organ transplanterat vid de större kinesiska sjukhusen. Misstankar har rests om att all organhandel i inte är laglig och att alla organdonationer inte är frivilliga. Om så är fallet borde detta utredas. Olaglig organhandel och ofrivillig organdonation är svåra brott mot mänskliga rättigheter. Med tanke på att är en stor handelspartner och utbytespartner med , och med EU, bör det utredas grundligt då stora värden står på spel för många människor. Med grund i ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att relationerna mellan och står fria från misstankar om olaglig organhandel och ofrivillig organdonation i ?
fr · H911931 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:931 Påverkan av politiska beslut genom ekonomiskt stöd av i (M) – drygt före riksdagsvalet – gick LO, som är sammanslutningen av 14 fackförbund, och dess ordförande ut med löfte om att säkra röster åt Socialdemokraterna vid riksdagsvalet. LO kommer att satsa 30 miljoner på att kampanja, men förutom tillskottet av pengar ska LO bidra med att ringa en halv miljon samtal till sina medlemmar och hålla utbildningar över hela landet, till stöttning för Socialdemokraterna. Stödet kommer inte utan en lång kravlista på politiska reformer. Att en juridisk person som LO erbjuder pengar och en hel grupps röster åt ett parti där det finns en sådan öppen och tydlig förväntan om gentjänster är inte bara anmärkningsvärt utan även förkastligt. Den här formen av klientelism är väldigt vanlig i svaga demokratier och klansamhällen, där man säljer hela gruppers röster till kandidater eller partier som erbjuder pengar, jobb eller andra former av fördelar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Avser ministern att vidta några lagstiftningsåtgärder som säkerställer att juridiska personer, exempelvis fackförbund, inte kan köpa sig inflytande och beslut av politiska partier i enlighet med exemplet ovan?
fr · H911932 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:932 Handläggningstider för vapenlicenser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Handläggningstiderna för att få vapenlicens i polisregion är cirka 22–. På andra håll i landet är det bara 4–. Handläggningstiderna för vapenärenden inom stora delar av polisväsendet har helt enkelt blivit oacceptabelt långa. () har kritiserat polisen för detta och påpekat att det är särskilt viktigt att licenshanteringen fungerar eftersom både jägare, skyttar och vapenhandeln direkt drabbas om ansökningarna inte handläggs snabbt och effektivt. För vapenhandlare innebär de långa handläggningstiderna att de inte kan ta betalt för sålda vapen och inte heller ta in nya i lagret. Handläggningen av vapenärenden behöver skyndas på och servicegarantier införas för att säkerställa en effektiv och rättssäker myndighetsutövning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka insatser eller beslut avser ministern att initiera för att korta ned handläggningstider för vapenlicenser så att de är jämlika över landet?
fr · H911933 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:933 Situationen i av (S) till Utrikesminister (S) hölls det andra demokratiska valet i . Valresultaten, en klar vinst för NLD-partiet, visade tydligt väljarnas önskan om fortsatt demokratisering. Inhemska och internationella valobservatörer godkände valet. störtade militären den civila regeringen i strid med folkets vilja. Ett undantagstillstånd är utlyst. Den enorma folkresningen har militären försökt slå ned med våld. Enligt NLD har 75 av partiets kontor förstörts, över 500 folkvalda och partimedlemmar har arresterats och 13 medlemmar dödats. Situationen för journalister och människorättsförsvarare är akut. FN bedömer att de grova och systematiska människorättskränkningarna kan klassas som ”brott mot mänskligheten”. De humanitära, ekonomiska och människorättsliga följderna är katastrofala. gästades av representanter från den folkstödda demokratiska regeringen i , som berättade om omfattningen av militärens övergrepp. På grund av folkresningen saknar militären kontroll över statsapparaten, cirka 70–av de statsanställda bedöms strejka. Hundratals har även lämnat de väpnade styrkorna i takt med att de militära offensiverna intensifierats. Rapporter från olika delar av landet har dokumenterat militära attacker mot civila mål, tortyr, sexuellt våld, godtyckliga frihetsberövanden, omfattande förstörelse av privat egendom och religiösa platser. Flera hundra tusen människor har drivits på flykt från hem och mat som humanitära aktörer stoppas från att nå behövande. Längs gränsen till utspelar sig återigen en flyktingkris. chockades världen av bilder av mer än 35 kroppar i utbrända fordon. bekräftade strax efter att två i deras personal var bland de dödade. Upptrappningen av våldet strider mot de åtaganden som gjordes vid . Militärjuntan har inte heller respekterat övriga punkter i samförståndsavtalet. En förhandlad lösning verkar avlägsen då varken FN:s eller Aseans särskilda sändebud för får gehör. har inte kunnat enas om bindande vapenembargo. uppmanade FN.s säkerhetsråd militären till återhållsamhet och att skydda civila. EU har tagit beslut om sanktioner och är öppna för ytterligare steg. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan göra mer för att motverka ett pågående folkmord i och ge stöd till den demokratiska regeringen?
fr · H911934 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:934 Kritiserad användning av bredbandspengar av Per Schöldberg (C) till Statsrådet (S) I utgiftsområde 22 Kommunikationer, 2:5 Driftssäker och elektronisk kommunikation avsätter regeringen för att accelerera bredbandsutbyggnaden över hela landet. Uppdraget ligger på , , att bevilja företag dessa medel. Ett enskilt företag – Open Infra – har fått , det vill säga största delen av de samlade medlen . rapporterar detta, och skriver i ett antal djuplodande artiklar om stor besvikelse och frustration över missförhållanden. Enligt mediegranskningen framkommer att företaget i fråga har cirka 640 anmälningar på sig hos och . gör bedömningen att Open Infra har handlat i strid med marknadsföringslagen. Privatpersoner som har beställt bredband hamnar i kläm. Även missförhållanden vad gäller löner hos utländska underentreprenörer beskrivs i artikelserien. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet informerad om förhållandena, och i så fall, vilka slutsatser dras och vilka åtgärder planeras med anledning av uppgifterna i ?
fr · H911935 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:935 Nordiska garantier för gränsfrihet av (M) till Näringsminister (S) är medlem av EU, och det ger oss medborgare och vårt näringsliv stora friheter och möjligheter. Det har underlättat för svenska företag att exportera och expandera över nationsgränser som i stort sett är gränsfria. Men den längsta landsgränsen vi har vetter ut utanför EU, mot . Även denna gräns borde vara gränslös för näringslivet och för människor som lever i denna arbetsmarknadsregion, vilken utgörs av detta dynamiska gränsland. I spåren av vad vi sett, upplevt och lärt oss av den fortsatt akuta krisen orsakad av coronapandemin borde de nordiska ländernas näringsministrar arbeta skyndsamt och tillsammans för en nordisk garanti för gränsfrihet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att näringslivet ska kunna få garantier om en gränsfri arbetsmarknadsregion inom ?
fr · H911936 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:936 Utvecklingsarbetet på sträckan – av Kopparklint (M) till Infrastrukturminister (S) Det nordiska samarbetet och myndighetssamverkan över gränserna är av stor vikt. I finns ett stortingsbeslut och ett skarpt uppdrag till Jernbanedirektoratet att påbörja en möjlighetsstudie för en ny gränsbana tillsammans med . Det som man nu väntar på är att vår svenska infrastrukturminister också ska ge samma uppdrag till , vilket ministern har uttalat att han ska göra, men verkar ännu inte ha fått uppdraget. När intresset är så starkt i och kopplingen är viktig ur många perspektiv, inte minst när det gäller klimat och näringsliv i synnerhet för , är det viktigt att också visar skarpt intresse. Infrastrukturminister har tidigare uttryckt vikten av detta arbete; därför är det oturligt att signalerna inte är tydliga och att de helt uppenbart inte har gått fram till . Självklart hoppas jag att det har uppstått ett missförstånd och att regeringen reder ut varför inte är lika på i frågan som är. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att skynda på utvecklingsarbetet gällande sträckan –?
fr · H911937 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:937 Kostnadskontroll i infrastrukturprojekt av (M) till Infrastrukturminister (S) Det är fastslaget i återkommande granskningsrapporter från att är en myndighet som brister i sin förmåga att hålla sig inom budget. Otillräckliga beslutsunderlag och bristfälliga upphandlingar är stora problem som gör att kostnaderna för infrastrukturprojekt ökar. ställde jag en skriftlig fråga (2021/22:37) till ministern om hur regeringen avser att säkerställa att kostnadskalkyler stämmer bättre överens med verkligheten. I senaste rapporten från : Kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar (RiR 2021:22) konstaterades också att regeringen mycket sällan omprövar sina investeringsbeslut, vilket innebär att varken regeringen eller informerar om hur mycket kostnaderna har ökat. I rapporten konstaterade att av de senaste fyra årens investeringar var den genomsnittliga kostnadsökningen högre jämfört med den ursprungliga budgeten. Det har inneburit en ökning på totalt 58 miljarder. Det är pengar som tas från andra välbehövliga infrastrukturprojekt som skjuts . Ministern svarade att regeringen uppdrog åt att leverera ett förslag till upplägg och tidsplan för hur arbetet med en ökad effektivisering och kostnadskontroll ska genomföras. Förslaget levererades i samband med Nationell plan för perioden –2033. åtgärdsplan för kostnadsstyrning och produktivitet återfinns i Nationell plan 2022–2033 på sidorna 194–202. De första sex sidorna handlar om att bekräftar kritiken som inkommit. Man försöker förklara varför kostnadskontrollen är undermålig, framför allt i projekt som ännu inte har startat, och man kommer till en slutsats att det är viktigt att ompröva fattade beslut när förutsättningarna förändras. menar att man också har ett pågående arbete för att utveckla kostnadsstyrning och effektivitet. skriver att ”det finns ett fortsatt behov av att utveckla och se över kostnadsstyrning, produktivitet och effektivitet i verksamheten. Centrala punkter i detta arbete handlar om att utveckla systematiken vad gäller att följa upp orsaker till förändring av kostnader.” Vidare skriver att deras kalkylmodeller kan utvecklas samt att styrningen av kostnader i tidiga skeden behöver ses över. Det är slutsatser som redan dragit i sina granskningsrapporter. Det saknas också en tidsplan för arbetet. Den enda tidsangivelse som finns är att arbetet pågår eller ska inledas 2022. I infrastrukturministerns svar på min skriftliga fråga sas: ”Regeringen följer noga det arbete som pågår och utesluter inte ytterligare åtgärder för förbättrad kostnadskontroll.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra kostnadskontrollen i infrastrukturprojekt?
fr · H911938 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:938 Proportionerlig kompensation för elkostnader av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har uppenbart tagit intryck av förslag om att kompensera elkunderna för de höga priserna. föreslog en slopad elskatt under årets första månader. Regeringen har däremot valt en lösning som är både märklig och orättvis, inte minst för boende i . Regeringens förslag bygger inte på hur den enskilde har drabbats ekonomiskt utan på förbrukningen. Förslaget tar inte hänsyn till prisskillnader på elen mellan de olika elprisområden som är indelat i. tillhör elprisområde 4, det sydligaste, och där är elpriserna högst. I elprisområde 1, det nordligaste av elprisområdena, är elpriserna lägst. förslag – att ta bort elskatten – innebär att alla elkonsumenter kompenseras och att man kompenseras proportionerligt. Det är rättvist och rimligt. Regeringens förslag bygger i stället på hur mycket el en användare förbrukar. Konsekvensen blir att den som bor i , i det sydligaste elprisområdet, betalar mer för sin el men kompenseras i lägre grad än den som bor i exempelvis . Detta eftersom elpriset är högre i . För att konkretisera regeringens förslag: En norrlänning med förbrukning på får betydligt mer i kompensation än en skåning med 1 900 kilowattimmars förbrukning – trots att skåningen haft mycket högre kostnader för sin el. Det är en regional orättvisa som slår mot alla skåningar. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att säkerställa att förslaget om kompensation blir proportionerligt i förhållande till elkonsumenternas faktiska kostnader?
fr · H911939 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:939 Bekämpning av bidragsfusk av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) bedömer att 200 000 är skrivna på felaktiga adresser i . Genom att skriva sig på fel adress kan kriminella dölja sin identitet. Kriminella skriver sig också på adresser de inte bor på för att kunna få bidrag och förmåner som de inte annars hade haft rätt till. Problemen med samordningsnummer har lett till att människor som kommer till har haft flera olika identiteter. Regeringen har misslyckats fullständigt med att hålla ordning i folkbokföringen. vill införa en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen som säger att berörda myndigheter som utgångspunkt alltid ska kunna dela relevant information med varandra. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att sekretessen inte utgör ett hinder för att komma åt bidragsfusk?
fr · H911940 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:940 Effektivare bekämpning av drograttfylleri av (C) till Infrastrukturminister (S) Med undantag för de senaste årens uppgång har, enligt , utvecklingen för det totala antalet anmälda rattfylleribrott varit nedåtgående (en minskning ). Utvecklingen för det totala antalet anmälda fall av drograttfylleri har däremot varit kontinuerligt uppåtgående (en ökning ) . För att framgångsrikt motverka och bekämpa denna kategori brott är de brottsbekämpande myndigheterna beroende av effektiva metoder. får svenska myndigheter endast testa för drograttfylleri om misstanke föreligger. Till skillnad från andra nordiska länder och EU-länder har inte myndigheterna tillgång till mätverktyg baserade på salivprov. Mot bakgrund av att såväl drograttfylleriet som drogrelaterade trafikolyckor med dödlig utgång ökar behöver lagstiftningen ses över. Utgångspunkten måste vara att ge myndigheterna lagliga möjligheter till snabbtester av drograttfylleri, och kravet på misstanke för att få genomföra tester av drograttfylleri bör avskaffas. Regeringen tog emot och remitterade betänkandet SOU 2021:31 Kontroller på väg, av Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg, där möjligheter för polismän och tjänstemän från och att rutinmässigt genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken föreslås införas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om att ge polismän och tjänstemän från och möjlighet att rutinmässigt genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken?
fr · H911941 · 2022-01-27 00:00:00 — Fråga 2021/22:941 Miljöprövning av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) Kalk är en samhällskritisk insatsråvara vars tillgång vi behöver säkra på såväl kort som lång sikt. Kalk ingår i bland annat cementproduktion men behövs också för rening av vatten och avgaser, för livsmedelstillverkning och för stålproduktion. Att som nation göra oss beroende av import i stället för att förlita oss på inhemsk produktion när råvaran finns här driver inte bara företagande och arbetstillfällen utomlands utan ökar också den totala negativa miljöpåverkan som kan associeras till brytningen och transporterna. Det är rimligt att såväl lagstiftning som de myndigheter som fattar beslut utifrån dessa lagar tar bredare hänsyn än snävt lokala då tillståndsprövning sker. Ett aktuellt exempel på detta är att SMA tillstånd för utökad kalkbrytning på stoppats med hänvisning till trafiksituationen på en kort vägsträcka mellan deras produktionsplats och hamnanläggning. Beslutet leder till att SMA nu tvingas importera kalk från avlägsna länder. Denna genom byråkratiska beslut framtvingade import kommer att leda till kraftigt ökade utsläpp av bland annat växthusgaser som har en negativ inverkan på såväl den lokala som globala miljön. Men anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att få på plats en rimligare miljöprövning?