ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912919 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:919 av (SD) Ersättning för sälavskjutning har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till incitament för att jägarna ska bemöda sig med den besvärliga säljakten. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs. För att bidra till en mer ekosystembaserad förvaltning av sälpopulationerna beslutade regeringen om ändringar i jaktförordningen (1987:905) som möjliggör för att besluta om licensjakt på gråsäl och knubbsäl. Regeringen är medveten om att säljakt är tidskrävande och förenat med kostnader för den enskilde jägaren. Det är inte heller möjligt för en jägare att sälja exempelvis sälskinn eller kött på grund av EU-förbudet mot handel med sälprodukter. Detta minskar incitamentet att delta i jakt och försvårar således en ändamålsenlig förvaltning av sälpopulationerna. Därför har regeringen i regleringsbrev för anslag som bl.a. disponeras av Havs- och vattenmyndigheten beslutat att högst får fördelas till länsstyrelserna för att användas till ersättning för hanteringskostnader för gråsälar som skjutits med stöd av beslut om skyddsjakt och licensjakt. Inför kommande havs-, fiskeri- och vattenbruksprogram har regeringen även för avsikt att föreslå att en stödåtgärd inkluderas som ger möjlighet till ersättning för hanteringskostnader för fällda sälar vid skyddsjakt eller licensjakt. Regeringen undersöker även vilka möjligheter som finns att få frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter på bordet, men bedömer möjligheterna att lyckas med detta som små.
frs · H912920 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:920 av (SD) Skottpengar på skarv har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att införa skottpengar på skarv. Skarvpopulationen och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Jag är medveten om att fisket kan påverkas negativt eftersom skarv kan angripa fångst och skada redskap och att det finns undersökningar som indikerar att skarvens predation kan påverka fiskbestånd. Jag är även medveten om att naturen kring häckningsplatser för skarv förändras. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs. har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av viltförvaltnings-politiken, däribland frågor som berör förvaltningen av skarvpopulationen. Om det är motiverat kan i enlighet med gällande författningar besluta om skyddsjakt på skarv, vilket regelbundet sker vid flera länsstyrelser. kan även med stöd av jaktförordningen (1987:905) besluta om rätt att göra ingrepp i fåglars bon eller förstöra fåglars ägg. Regeringen beslutade att även införa en möjlighet till skyddsjakt på skarv på enskilds initiativ. Detta innebär att en enskild, under vissa förutsättningar, får bedriva skyddsjakt på skarv utan föregående myndighetsbeslut. Hur detta påverkar förvaltningen och populationen är ännu för tidigt att säga. Jag följer den här frågan noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att underlätta förvaltningen av skarvpopulationen.
frs · H912921 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:921 av (SD) Björnstammens storlek har frågat mig vilka initiativ är jag är beredd att ta med anledning av det som har framförts i frågan, dvs. att ett tak bör införas och avskjutningen öka i de län som har störst koncentration av björn. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och övriga nationella mål. Länsstyrelserna har möjlighet att besluta om licensjakt efter björn, när upprätthållandet av björnens gynnsamma bevarandestatus inte försvåras i syfte bl.a. att minska koncentrationen av rovdjur inom rovdjurstäta områden. Möjlighet finns även att bevilja skyddsjakt efter bedömning av den länsstyrelse dit en ansökan om skyddsjakt inkommit. När det handlar om möjligheter till skyddsjakt efter samtliga stora rovdjur framgår det av undantagsmöjligheterna enligt art- och habitatdirektivet, som införlivats i vår nationella jaktlagstiftning, att tre kriterier måste vara uppfyllda för att myndigheten ska kunna besluta om tillstånd till skyddsjakt - uppnåendet eller bibehållandet av den gynnsamma bevarandestatusen får inte försvåras, det ska vara fråga om en allvarlig skada och det ska vara utrett att det inte finns någon annan lämplig lösning. Om ett vilt djur orsakar avsevärd skada eller om det kan antas vara farligt för människors säkerhet, får låta avliva djuret, om det inte finns någon annan tillfredsställande lösning. är en strikt skyddad art enligt art- och habitatdirektivet. Det innebär att jakt bara får ske under vissa förutsättningar. 2021 fanns det 2 900 björnar i . Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus är 1 400 björnar. Enligt riktlinjerna för art- och habitatdirektivet är det inte möjligt att sätta ett ”tak” för antalet individer av de olika arterna. beslutade att sammanlagt 501 björnar fick fällas under licensjakten. fick 291 fällas. Det var en rejäl ökning av jaktuttaget . Flest björnar fick fällas i de län med högst koncentration av björnar. i är regionaliserad. Länsstyrelserna ska samverka om frågor om förvaltning av de stora rovdjuren och upprätta en rovdjursförvaltningsplan för länet. Jag avser inte att ändra denna ordning.
frs · H912922 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:922 av (SD) Tak för vargstammen har frågat landsbygdsministern om statsrådet har för avsikt att ta några initiativ utifrån situationen med koncentrationerna av varg och de fördelar som införande av både golv och tak kan ge. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och övriga nationella mål. godkännande av rovdjurspropositionen (prop. 2012/13:191) innebar att beslutade om flera mål för vargstammen i . Ett av målen avser referensvärdet för gynnsam bevarandestatus hos den svenska vargpopulationen, det vill säga det antal vargar som kan anses tillräckligt för att den svenska vargpopulationen ska kunna anses ha en gynnsam bevarandestatus. beslutade att referensvärdet skulle vara någonstans mellan 170 och 270 individer. Enligt propositionen skulle efter behandling bedöma vilket det exakta referensvärdet för varg skulle vara inom det av godkända föreslagna intervallet och rapportera värdet till enligt just art- och habitatdirektivet. Riksdagsbeslutet handlade om den rapportering av rovdjur som gjorde 2013. Enligt riktlinjer kan det rapporterade referensvärdet inte vara ett intervall utan måste vara ett exakt värde. rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen i skulle vara 270. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus är ett värde som inte får underskridas, alltså helt enkelt ett golv för vargstammen. Enligt riktlinjer ska ett referensvärde för gynnsam bevarandestatus tas fram från en sårbarhetsanalys. Det handlar om att hitta en nivå på stammen där den inte löper risk att utrotas. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet 2013 kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna, vilket är ett krav i riktlinjer. Regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera analysen och med den nya analysen som grund utreda vad som krävs för att populationen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Analysen visade att det med hänsyn till populationens inavelsgrad behövs minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller behöver reproducera sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarandestatus. Medlemsländerna rapporterar situationen för arternas bevarandestatus till . Mellan rapporterna behöver länderna uppdatera hur utvecklingen ser ut. Senast rapporterade, , angavs att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för varg bedömdes vara 300 vargar. Jag uppfattar att bedömning av referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för vargen i nu vilar på den vetenskapliga grund som riktlinjer kräver av medlemsländerna. Avslutningsvis kan jag konstatera att den moderatledda regeringen införde ett tak 2009. Den moderatledda regeringen avskaffade sedan det mot bakgrund av kritik från som menade att taket var oförenligt med .
frs · H912923 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:923 av (C) Handläggningstider för personnummer har frågat mig om, och i så fall vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att korta handläggningstiden för att få ett svenskt personnummer. Jag har från fått veta att handläggningstiderna för ärenden om flytt till har fortsatt att öka . De längre handläggningstiderna beror delvis på effekterna av hemarbete för personal till följd av pandemin. En del arbetsmoment är inte möjliga att genomföra på distans vilket gjort att ärendehanteringen tagit . Det handlar även om att kvaliteten på ansökningarna försämrats för att stödet vid digital inlämning varit begränsat pga. smittskyddsåtgärder vid servicekontoren. Långa handläggningstider skapar naturligtvis frustration hos de enskilda. lägger ett stort fokus på att vända utvecklingen. förvaltningsanslag ökades 2022 med för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. För att förkorta handläggningstiderna har myndigheten bl.a. förstärkt bemanningen och förändrat arbetsprocesser så att pappershanteringen kunnat minska. inleddes även en kraftsamling för att hantera de äldsta ärendena. har antalet som inväntar beslut minskat från 16 000 personer till strax över 12 000 personer. Jag kommer fortsätta att följa frågan och förväntar mig att se resultat i form av kortare handläggningstider.
frs · H912924 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2021/22:924 och 925 av i (M) om skuldregister och lånemarknaden i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa en mer ansvarsfull lånemarknad och om jag kommer att tillsätta en särskild utredning som tittar på behovet av ett centralt skuldregister. Regeringen tar frågan om överskuldsättning på stort allvar och har därför vidtagit en rad åtgärder . Bland annat har ränte- och kostnadstak för högkostnadskrediter införts och krav ställts på att marknadsföringen av alla krediter ska vara måttfull. har vi en ny skuldsaneringslag som gjort det lättare att ansöka om och få skuldsanering. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). En central del i uppdraget är att överväga hur kreditgivare kan få en bättre helhetsbild av en konsuments skulder och lämna förslag till ett system för skuldregister, om inte starka skäl talar emot det. Uppdraget ska redovisas . När det gäller hushållens tillgångar och skulder, som i också tar upp, så tillsatte regeringen en utredning (dir. 2021:4) om individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder och hur denna kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts. Syftet är att åter möjliggöra framställning av officiell statistik över hushållens tillgångar och skulder samt att mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen fortsätter således arbetet med att skapa en mer ansvarsfull marknad för konsumtionskrediter.
frs · H912925 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2021/22:924 och 925 av i (M) om skuldregister och lånemarknaden i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa en mer ansvarsfull lånemarknad och om jag kommer att tillsätta en särskild utredning som tittar på behovet av ett centralt skuldregister. Regeringen tar frågan om överskuldsättning på stort allvar och har därför vidtagit en rad åtgärder . Bland annat har ränte- och kostnadstak för högkostnadskrediter införts och krav ställts på att marknadsföringen av alla krediter ska vara måttfull. har vi en ny skuldsaneringslag som gjort det lättare att ansöka om och få skuldsanering. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). En central del i uppdraget är att överväga hur kreditgivare kan få en bättre helhetsbild av en konsuments skulder och lämna förslag till ett system för skuldregister, om inte starka skäl talar emot det. Uppdraget ska redovisas . När det gäller hushållens tillgångar och skulder, som i också tar upp, så tillsatte regeringen en utredning (dir. 2021:4) om individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder och hur denna kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts. Syftet är att åter möjliggöra framställning av officiell statistik över hushållens tillgångar och skulder samt att mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen fortsätter således arbetet med att skapa en mer ansvarsfull marknad för konsumtionskrediter.
frs · H912926 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:926 av i (M) Behovet av fler häktes- och anstaltsplatser i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att antalet häktes- och anstaltsplatser utökas. Den kraftiga beläggningsökning vi sett i häkte och anstalt har inneburit en stor utmaning för Kriminalvården. För att ge myndigheten förutsättningar att möta den snabbt ökade beläggningen och bibehålla säkerheten har Kriminalvården tillförts betydande medel för att myndigheten ska kunna tillskapa både tillfälliga och permanenta platser. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar de tilldelas. Det är angeläget att Kriminalvårdens platsutbyggnad kan genomföras i den takt myndigheten har planerat. Detta för att Kriminalvården ska kunna möta den ökade beläggningen med en permanent platskapacitet som i högre grad motsvarar verksamhetens behov. Till följd av de kraftiga förstärkningar som Kriminalvården har fått pågår ett intensivt arbete inom myndigheten för att utöka antalet platser och platsantalet ökar nu successivt. Bedömningar av klientutveckling och platsbehov ses över och följs upp löpande. Kriminalvården ska närmast redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att utöka platskapaciteten nu närmast i samband med att budgetunderlaget lämnas in .
frs · H912927 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:927 av (M) En sammanhållen hållning gentemot har frågat mig om jag och regeringen avser ha en sammanhållen hållning gentemot och därmed ompröva nuvarande strategi och se över det stöd som ges till landet och därmed det bistånd som indirekt kommer den styrande juntan till nytta. Regeringen följer noga utvecklingen i och ser med mycket stor oro på att Wagnergruppen i ökande utsträckning bedriver aktiviteter i landet. Den kraftigt förlängda övergångsprocessen med uppskjutna val som den maliska militärledningen föreslog är oacceptabel. införde EU en möjlighet att självständigt införa restriktiva åtgärder mot personer och enheter som hindrar genomförandet av övergångsprocessen i . Regeringen ser positivt på ett skyndsamt införande av sanktioner mot individer i . Vårt utvecklingssamarbete utgör en viktig del i vårt samlade engagemang i . Självfallet påverkas det också på olika sätt av den oroande utvecklingen i landet. Vi för en löpande dialog med ambassaden i , Sida och om vårt utvecklingssamarbete. Vi står även i nära kontakt med en rad internationella partners. Regeringen gör, tillsammans med övriga berörda, ständigt bedömningar avseende eventuella förändringar relaterat till biståndet. Ambassaden ingår inte nya avtal med statliga motparter och ser över samarbetet för att bedöma behovet av ytterligare justeringar. En viktig aspekt i den samlade bedömningen avseende utvecklingssamarbetet är vårt ansvar att i möjligaste mån fortsätta att bevaka de insatser som gjorts under vårt långvariga engagemang i . Detta skulle kunna försvåras av ett abrupt avslut av befintliga samarbeten. Slutligen tål det upprepas att befolkningen i tillhör de fattigaste och mest utsatta i världen. Det är viktigt att vi fortsätter söka vägar att kunna stödja det maliska folkets rätt till fred, säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling. Genom att hantera grundorsaker till regionens utmaningar, såsom klimatförändring och korruption samt brist på god samhällsstyrning, jämställdhet och inkluderande ekonomisk tillväxt, spelar vårt bistånd även en viktig roll i de samlade ansträngningarna för att motverka instabilitet, terrorism och organiserad brottslighet. Vi har även ett omfattande humanitärt bistånd till som främst syftar till att stödja livräddande humanitära insatser, vilket även fortsatt är väldigt viktigt.
frs · H912928 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:928 av (M) Åtgärder mot lantbrukarnas ökade kostnader, fråga 2021/22:964 av (SD) Ökade kostnader i jordbruket samt fråga 2021/22:992 av (SD) Lantbrukets förutsättningar och situation har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svenskt lantbruk ska kunna få lönsamhet på gårdsnivå i syfte att nå målen i livsmedelsstrategin. har frågat mig vad jag tänker göra för att underlätta den svåra situationen för lantbrukarna. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att lantbrukets förutsättningar och situation ska förbättras. lönsamhet utmanas av kostnadsökningar som en följd av ökade priser på flera olika insatsvaror. Kostnadsökningarna påverkar inte bara svenska lantbrukare utan är i huvudsak kopplade till förändringar på råvarupriser och energipriser generellt. har priserna på flertalet jordbruksvaror ökat, vilket till del kan kompensera för de ökade kostnaderna. I linje med den svenska livsmedelsstrategin arbetar regeringen aktivt för att långsiktigt stärka konkurrenskraften i svenskt lantbruk. Därför har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 innehöll satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan del 2 innehöll satsningar på 2020–2025 samt en extra förstärkning på . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar om 2021–2023. Regeringen beräknar att för åren 2024–2025 tillföra och för åren 2026 och framåt . Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Dessutom aviserades en ytterligare förstärkning på –2025 i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) till vildsvinspaketet som är en åtgärd i handlingsplanerna. Regeringen har därtill gjort stora satsningar i budgetproposition 2022 (prop. 2021/22:1) för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är därutöver ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. En central utgångspunkt när strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken har utformats är att den ska stärka jordbrukets lönsamhet och underlätta möjligheten att nå livsmedelsstrategins mål. Totalt –2027 omfattar den strategiska planen . Utöver detta beräknas ca tillföras nationella åtgärder som möter målen i GJP. Hur utvecklingen av priset på insatsvaror och jordbruksvaror förändras framöver kommer vara en viktig faktor för jordbrukets lönsamhet tillsammans med regeringens insatser för att långsiktigt förbättra lönsamheten och konkurrenskraften för svenskt jordbruk. Jag har en nära dialog med näringen kring dessa frågor i syfte att fortsatt analysera och följa situationen.
frs · H912929 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:929 av (M) Myndighetsanställdas överlämnande av uppgift har frågat mig om jag avser att avkriminalisera när myndighetsanställda felaktigt lämnar över uppgifter till annan myndighet och se till att detta i stället ska hanteras som personalärenden, under förutsättning att överlämnandet av uppgifter kan anses vara försvarligt. Det är viktigt att medborgarna kan känna förtroende för att tjänstemän som arbetar inom den offentliga förvaltningen upprätthåller en hög nivå av professionalitet och sköter sina uppgifter på ett korrekt sätt. Det är även viktigt att det finns ett ändamålsenligt system för att utkräva ansvar när det begås felaktigheter. Röjande av hemliga uppgifter kan ha stor skadeverkan för den enskilda eller dennas anhöriga, för offentlig verksamhet eller för allmänhetens förtroende för verksamheten. Bestämmelser om straffansvar för tjänstemän som uppsåtligen eller av oaktsamhet begår vissa fel vid myndighetsutövning samt för personer som bland annat röjer uppgifter som de med stöd av lag eller annan författning är skyldiga att hemlighålla finns i bestämmelser om tjänstefel respektive brott mot tystnadsplikt. Båda dessa bestämmelser innehåller begränsningar i straffansvaret för ringa fall. Bedömningen av om en gärning är straffri sker med beaktande av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Straffansvar för oaktsamhet är enligt allmänna straffrättsliga principer inte heller aktuellt vid varje avvikelse från det normalt aktsamma, utan gärningen måste vara så klandervärd att oaktsamheten motiverar straffbarhet. Jag har tagit emot betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2) där utredningen bland annat har lämnat förslag som innebär att straffskalan för brott mot tystnadsplikt skärps och att ett särskilt brott införs för uppsåtliga grova brott mot tystnadsplikt. Utredningen har vidare bedömt att det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel inte bör utvidgas och att det även fortsättningsvis bör finnas möjlighet att bedöma en gärning som ringa. Utredningens förslag kommer att remitteras. Det är viktigt att straffansvaret för bland annat tjänstemän är väl avgränsat och balanserat, så att inte ansvar utkrävs i situationer som inte är klandervärda i egentlig mening. En sådan reglering riskerar att skapa en tjänstemannakår som blir rädd för att göra fel snarare än angelägen om att göra rätt. Däremot måste det även framöver finnas utrymme för att utkräva ansvar till exempel när någon uppsåtligen åsidosatt vad som gällt för uppgiften, utfört sina arbetsuppgifter med stor nonchalans eller röjt hemliga uppgifter som kan medföra skada för enskilda och försämra allmänhetens förtroende för den offentliga verksamheten.
frs · H912930 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:930 av (M) Ofrivillig organdonation i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att relationerna mellan och står fria från misstankar om olaglig organhandel och ofrivillig organdonation i . I mitt svar på fråga 2020/21:1462 av (SD), Internationell handel med stulna organ, redogjorde jag för regeringens hållning på det område som tar upp i sin fråga. Regeringens hållning ligger fast.