ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911776 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:776 Uttalandet om att sportskytte bidrar till att bly förorenar livsmedel och dricksvatten av Kopparklint (M) till Klimat- och miljöminister (S) Ett totalförbud mot bly i all ammunition förbereds just nu av Echa. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. har dock redan ett bra förbud när det gäller det här. Det har tidigare utretts noggrant och på vetenskaplig grund. Om ett totalförbud träder i kraft kommer det att få förödande konsekvenser, inte bara för jägare och skyttar utan säkerligen också för flera yrkesgrupper som använder blyammunition. Ett viktigt exempel är våra viktiga eftersöksjägare, som behöver avliva djur med omedelbar verkan. När man jagar ska man göra det utan onödigt lidande för villebrådet. Det är god jaktetik. Då behövs ammunition som resulterar i ögonblicklig död. I interpellationsdebatten med anledning av interpellation 2021/22:203, Konsekvenserna av ett utökat blyförbud, sa ministern att för sportskyttar kan det identifieras en hälsorisk med att de kan blydamm under skyttet och att det också finns en risk vid sportskytte att bly kan läcka från marken och förorena dricksvattenkällor och livsmedel. Detta uttalande gjorde mig och sannerligen många andra jägare och sportskyttar förundrade. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : Vilka vetenskapliga grunder ämnar ministern använda sig av när det gäller uttalanden om läckage av bly från marken som kan förorena drickvattenkällor och livsmedel i och som det svenska blyförbudet inte täcker in?
fr · H911777 · 2022-01-16 00:00:00 — Fråga 2021/22:777 Ministerns uttalande om att svensk jakt och sportskytte innebär svåra hälsorisker för jägarfamiljer av Kopparklint (M) till Klimat- och miljöminister (S) I interpellationsdebatten med anledning av interpellation 2021/22:203, Konsekvenserna av ett utökat blyförbud, sa ministern att riskerna som finns med att använda blyammunition i jakt och sportskytte är påverkan på hjärnans utveckling hos och barn i till exempel jägarfamiljer. Att barn kommer att få i sig bly via navelsträngen när de äter förorenat viltkött. Att vuxna därutöver riskerar att drabbas av kronisk njursjukdom. har redan beslutat att ståndpunkt i frågan ska vara att vi inte vill ha ett utökat blyförbud då vi har ett bra blyförbud som utretts noggrant och på vetenskaplig grund. Ändå visade minister att hon är av en annan uppfattning då hon radade upp flera argument till hur farligt det är med jakt och sportskytte och särskilt för jägarfamiljer med bebisar. Argumenten som ministern använde sig av i debatten var häpnadsväckande av olika anledningar och behöver analyseras vidare. Det är därför viktigt att ministern presenterar vilken vetenskaplig grund som dessa argument baserades på när det gäller svensk jakt och svenskt sportskytte. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till klimat- och miljöminister : På vilken grund gjorde ministern ovan nämnda uttalande om hälsoriskerna med blyanvändning inom jakt och sportskytte?
fr · H911778 · 2022-01-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:778 Frihet att testamentera sin kvarlåtenskap av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Om någon dör utan att efterlämna en make, maka eller registrerad partner är det den avlidnas närmaste släktingar som är berättigade till arv enligt arvsordningen i . Den avlidnas arvsberättigade släktingar delas in i tre arvsklasser. Arvsklasserna står i tur till arv efter varandra. De närmaste arvingarna på grund av släktskap är arvlåtarens avkomlingar, de så kallade bröstarvingarna. Om en arvlåtare avlider utan att efterlämna några barn eller andra avkomlingar går arvet till arvlåtarens föräldrar och deras avkomlingar, det vill säga syskon och deras avkomlingar. Om det inte finns några arvingar i andra arvsklassen ärver arvlåtarens far- och morföräldrar och deras barn, det vill säga arvlåtarens fastrar, farbröder, mostrar och morbröder. Vi har en mängd grundläggande fri- och rättigheter, men får man inte bestämma själv vad som ska hända med kvarlåtenskapen efter ens död. Det borde vara allas frihet att få testamentera sin kvarlåtenskap till den eller de man vill efter att ens eventuella bröstarvingar fyllt . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att öka friheten för alla att själva få bestämma om sin kvarlåtenskap efter sin död?
fr · H911779 · 2022-01-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:779 Elprisets effekter för mindre företag av (M) till Näringsminister (S) av alla företag i är små eller medelstora. vittnar små företag om att de chockhöjda elpriserna kan bli tuvan som tippar hela lasset för deras verksamheter, som existerar med små marginaler. Så ser det ut för många företag runt om i de svenska kommunerna. Inte minst i de skånska kommunerna, där företag som till exempel bagerier ska ha igång ugnar och har kylar och frysar för förvaring. Bageribranschen är bara ett exempel som visar hur hårt elskatten slår på marginalerna och gör det svårare för företagen att överleva. Familjeföretag löser det med att så långt det är möjligt jobba gratis, det vill säga att inte ta ut lön. Det är hårt arbetande personer som brinner för sina företag, men orimligheten i att inte kunna få ut lön talar för sig själv. Andra med anställda får säga upp personal om möjligheterna att öka priserna ut till kund inte finns. Detta är fel utveckling för vårt land framåt. I finns 33 kommuner där de chockhöjda elpriserna slår hårt mot näringslivet. har SVT ett inslag med rubriken ”Ugnarna bränner familjeföretagets marginaler: ’Maktlösa’”. Det är syskonparet vid i som intervjuas. Deras berättelse är på inget sätt unik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att verka för att regeringen ska lämna några förslag på åtgärder som gör att näringslivet kan överleva och utvecklas framåt med rimliga elkostnader?
fr · H911780 · 2022-01-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:780 Svårigheter för mindre företag med anledning av elpriserna av (M) till Statsrådet (S) Små företag vittnar om att chockhöjda elpriser kan bli tuvan som tippar hela lasset för deras verksamheter, som existerar med små marginaler. Så ser det ut för många företag runt om i de svenska kommunerna. Inte minst i de skånska kommunerna, där företag som till exempel bagerier ska ha igång ugnar och har kylar och frysar för förvaring. Familjeföretag löser det med att så långt det är möjligt jobba gratis, det vill säga att de inte tar ut någon lön. Andra med anställda får säga upp personal om möjligheterna att öka priserna ut till kund inte finns. I finns 33 kommuner där de chockhöjda elpriserna slår hårt mot näringslivet. har SVT ett inslag med rubriken ”Ugnarna bränner familjeföretagets marginaler: ’Maktlösa’”. Det är syskonparet vid i som intervjuas. Deras berättelse är på inget sätt unik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen ska lämna några förslag på åtgärder för att inte företag ska gå i konkurs med anledning av de chockhöjda energipriserna?
fr · H911781 · 2022-01-17 00:00:00 — Fråga 2021/22:781 Smittsäkert val 2022 av (S) Med mindre än kvar till valet befinner vi oss i ett läge med enormt hög smittspridning i samhället. Vi vet inte när läget förbättras eller förvärras. Utvecklingen är mycket svår att förutse. Inför de allmänna valen är en sak särskilt viktig, att alla röstberättigade på ett smittsäkert och tryggt sätt ska kunna nyttja sin röst. Vi kan inte veta hur pandemiläget kommer att vara vid valet. Därför behöver vi redan nu säkerställa att de allmänna valen kan genomföras på ett sätt att alla väljare känner trygghet i att avlägga sin röst. Om inte väljarna upplever att valet kan genomföras på ett smittskyddssäkert sätt riskerar vi att få ett mycket lågt valdeltagande. Detta skulle allvarligt skada legitimiteten av valresultatet, och hela valet skulle kunna ifrågasättas. Som det ser ut nu kommer förtidsröstningen att starta . Det innebär att cirka 8 miljoner röstberättigade ska avlägga sin röst i en vallokal eller förtidsröstningslokal. Här borde ett antal åtgärder vidtas för att inte riskera ett lågt valdeltagande. Förtidsröstningen borde tidigareläggas till , och antalet förtidsröstningslokaler borde ses över. Informationsinsatser bör göras så att väljarna känner trygghet i att vistas i röstlokalerna, för att nämna några tänkbara åtgärder. Min fråga till kulturminister är: Avser ministern och regeringen att vidta några förebyggande åtgärder för att alla ska våga använda sin röst oavsett pandemiläget i de allmänna valen ?
fr · H911782 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:782 tillgång till dokument hos av (M) till Socialminister (S) har rapporterat att nekats av att ta del av vissa underlag som rör pandemihanteringen. Enligt uppgifter har begärt att få ta del av minnesanteckningar, loggböcker och andra dokument som gjorts av med koppling till den pågående covid-19-pandemin. har också velat ta del av anteckningar från möten i krishanteringsrådet. Men enligt uppgifter har regeringens krishanteringskansli nekat begäran och uppgett att de som myndighet inte har fört några anteckningar vid de aktuella mötena samt att myndigheten inte förfogar över enskilda tjänstemäns minnesanteckningar. Uppgifterna är synnerligen oroväckande. har i uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19. Det bör vara en självklarhet att fullt ut samarbetar och gör de efterfrågade dokumenten tillgängliga för . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Har ministern för avsikt att vidta generella åtgärder för att säkerställa att fullt ut samarbetar med ?
fr · H911783 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:783 Krishanteringskansliets minnesanteckningar av (L) till Socialminister (S) Tidningen rapporterar att uppdrag att granska och regeringens hantering av coronapandemin nu försvåras. Inför sitt slutbetänkande nekas nu att ta del av underlag som ingår i regeringens pandemihantering, bland annat krishanteringskansliets minnesanteckningar från möten mellan berörda statssekreterare. Mot bakgrund av det ovanstående, och mot bakgrund av att för krishantering framhålls särskilt i direktiven till (dir. 2020:74), vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern säkerställa att granskningskommissioner i vars direktiv ingår att utvärdera regeringens åtgärder får del av det underlag som de behöver för att fullgöra sitt arbete?
fr · H911784 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:784 Utlämning av handlingar av (SD) till Socialminister (S) tillsattes av den för att utvärdera de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19 i . De har lämnat två delrapporter över sitt arbete, som varit viktiga för att kunna analysera pandemiarbetet sedan starten av coronapandemin. har det framkommit att nekas att ta del av underlag som ingår i regeringens pandemihantering, vilket bland annat innefattar Krishanteringskansliets minnesanteckningar från tunga möten mellan berörda statssekreterare. Närmare bestämt begärde kommissionens huvudsekreterare att följande skulle lämnas ut: ￭ Loggböcker/anteckningsböcker eller annan dokumentation avsedd som stöd för minnet, som förts av olika befattningshavare i , , med koppling till pandemin. ￭ Krishanteringskansliets egna anteckningar, gjorda av handläggare och chefer, från samtliga möten i den så kallade Gruppen för strategisk samordning, GSS, där statssekreterarna deltar och som leder krishanteringsarbetet i olika departement. ￭ Krishanteringskansliets egna anteckningar, gjorda av handläggare och chefer, från samtliga möten i och 2021. Av den mejlkorrespondens som begärts ut framgår det att initialt till och med nekade kommissionen att ta del av centrala statssekreterares e-postmeddelanden. Enligt regeringens egen särskilda förordning som signerats av dåvarande civilminister (S) ska myndigheter på begäran av lämna ut uppgifter som de förfogar över om kommissionen behöver dem för att fullgöra sitt utredningsuppdrag. Att rådande regelverk stöder en utlämning av dessa handlingar stöds även av såväl yttrandefrihetsexperten som , professor emeritus i statsvetenskap, och , professor i förvaltningsrätt, som samtliga har uttalat sig till tidningen . Regeringens mörkläggning i denna fråga, där man medvetet undanhåller viktiga handlingar från , innebär kortfattat att man aktivt motarbetar kommissionens viktiga arbete. arbete pressas till följd av detta, vilket innebär att deras redan hektiska schema blir än tyngre. önskade kommissionen få ut uppgifter men blev alltså motarbetad. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Hur avser ministern säkerställa att lämnar ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen?
fr · H911785 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:785 Undantag för ungdomsturneringar i paketreselagen av (L) till Statsrådet (S) , världens största handbollscup, har efter en ändrad tolkning av Kammarkollegiet blivit likställd med en paketresa. Det betyder att såväl paketreselagen som resegarantilagen gäller för ideella föreningar som ordnar cuper och turneringar. har Kammarkollegiet ansett att cuper som har haft ett undantag i lagen. Kammarrätten har gett Kammarkollegiet rätt. Sävehof, som arrangerar , har ansökt om prövningstillstånd hos . Om kammarrättens beslut står fast kommer det att innebära ett stort hot mot idrotts- och föreningsrörelsen i . Det innebär att Sävehof måste ordna en resegaranti till Kammarkollegiet som motsvarar den totala summan av samtliga anmälningsavgifter plus . Många föreningar kommer inte att ha resurser eller arbetskraft för att kunna täcka både den ökade byråkratin och ökade kostnaden för att arrangera cuper. Förmodligen kommer många barn- och ungdomsturneringar i stället att ställas in. Jag begär inte att statsrådet ska yttra sig i det enskilda ärendet, där den rättsliga prövningen ännu pågår. Däremot bör regeringen på det principiella och övergripande planet klargöra sin syn på hur lagstiftningen för ideellt arrangerade barn- och ungdomscuper bör vara utformad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ta några initiativ för att ideellt arrangerade barn- och ungdomscuper fortsatt ska undantas från paketresebegreppet i lagen?
fr · H911786 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:786 Allemansrätten på immateriella kulturarvslista av (V) Allemansrätten är en gammal sedvanerätt i som har ursprung i medeltiden. Den ger alla människor möjlighet att, utan samtycke från markägaren, vistas i naturen och exempelvis plocka bär och svamp. Allemansrätten finns även i och , och möjligheterna att röra sig fritt i naturen har skapat stort intresse för friluftsliv och rekreation i skog och mark i dessa länder. Immateriellt kulturarv är traditioner, seder och bruk som har överförts mellan generationer. En konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet antogs 2003, och konventionen undertecknades av 2011. Konventionen har stort fokus på dem som utövar det levande kulturarvet. Varje land som undertecknat konventionen ska göra en förteckning över immateriellt kulturarv för att skapa överblick och ge möjlighet till bättre överföring av kunskap. nationella förteckning kallas för Levande traditioner, och där ingår bland annat allemansrätten. Det är även möjligt för ett land att föreslå att ett immateriellt kulturarv ska ingå i internationella lista. Tanken med listan är att synliggöra immateriella kulturarv från olika delar av världen, öka kunskapen om det immateriella kulturarvets betydelse och främja dialog mellan människor. anser att allemansrätten aktivt måste värnas. Det finns aktörer som förespråkar inskränkningar av allemansrätten, vilket skulle riskera att i förlängningen göra friluftslivet till en klassfråga. Att lyfta allemansrätten till internationella immateriella kulturarvslista skulle enligt vår uppfattning vara ett lämpligt sätt att stärka dess värde för det stora flertalet. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Avser ministern att verka för att allemansrätten ska ingå i internationella immateriella kulturarvslista?
fr · H911787 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:787 Digitala stämmor av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) infördes en temporär lagstiftning som möjliggjorde för helt digitala bolagsstämmor och stämmor i ekonomiska föreningar. Efter att lagstiftningen förlängdes kom den att gälla fram till utgången av 2021. Ungefär som lagen slutade gälla tog smittspridningen åter fart, och regeringen valde att genomföra ett antal smittskyddsåtgärder som begränsningar av restaurangers serveringstider och krav på vaccinpass vid olika evenemang. Regeringen har dock valt att inte förlänga möjligheten att genomföra helt digitala stämmor. Detta trots att bland annat vid upprepade tillfällen uppvaktat regeringen och bett om en sådan möjlighet. Det har också höjts röster om att permanenta möjligheten till digitala stämmor. Detta med hänsyn till smittspridningen men också till att det av ekonomiska och miljömässiga skäl kan vara mer fördelaktigt att hålla digitala stämmor. ställde jag en skriftlig fråga till ministern om han var beredd att tillsätta en utredning för att ta fram en permanent lagstiftning kring digitala stämmor. Ministern hänvisade då till att det inom skedde en utvärdering av reglerna, där bland annat frågan om möjligheten att införa permanenta regler om digitala stämmor ingår. Som ett led i arbetet hade departementet bjudit in berörda företag, organisationer och myndigheter till samråd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern beredd att nu tillsätta en utredning för att ta fram permanent lagstiftning om digitala stämmor?
fr · H911788 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:788 Smittspridning i samband med stämmor av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) infördes en temporär lagstiftning som möjliggjorde för helt digitala bolagsstämmor och stämmor i ekonomiska föreningar. Efter att lagstiftningen förlängdes kom den att gälla fram till utgången av 2021. Ungefär som lagen slutade gälla tog smittspridningen åter fart, och regeringen valde att genomföra ett antal smittskyddsåtgärder som begränsningar av restaurangers serveringstider och krav på vaccinpass vid olika evenemang. Regeringen har dock valt att inte förlänga möjligheten att genomföra helt digitala stämmor. På fråga från svarar man från justitieministerns presstab att ”vi ser inte att en justering behöver ske” vad gäller att förlänga möjligheten till helt digitala stämmor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra för arrangörerna att minska risken för smittspridning i samband med stämmor i aktiebolag och ekonomiska föreningar?
fr · H911789 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:789 Avsaknaden av syrgas på äldreboenden av (SD) till Socialminister (S) fick socialminister en lång rad frågor från undertecknad rörande det då helt nya coronaviruset, som slagit till mot . Av dessa frågor berörde flera det faktum att äldre nekats vård utan i stället förpassats till så kallad palliativ vård. Åtskilliga vittnesmål visade på den barbariska behandlingen av de äldre, som ansvariga myndigheter i allmänhet, och regeringen i synnerhet, blundade. I ett svar hävdade socialminister felaktigt att ansvarig läkare alltid avgör efter en medicinsk och medicinsk-etisk bedömning vilka insatser som är lämpliga för varje enskild patient. Trots att det varit ett faktum att merparten av landets äldreboenden saknat tillgång till syrgas och att äldre som bott på dessa i regel inte skickats till sjukhus utgick ministern ifrån att covid-19-patienter fick denna hjälp. När undertecknad konstaterat detta fick socialministern frågan om vi kunde förvänta oss att hon skulle verka för att syrgas åter skulle bli tillgängligt för boende på dessa inrättningar. Svaret var som så ofta annars en hänvisning till andra aktörer, i detta fall professionen och vårdens huvudman. , , står vi inför precis samma problem och trots den omfattande kritiken från kan fortfarande bara en liten del av landets äldreboenden erbjuda syrgasbehandling. Det har varit upp till kommunerna att hantera bristen på syrgas, varför vissa kommuner har kunnat uppge att de har tillgång till syrgas på alla äldreboenden som andra inte har det alls. I några kommuner har man dessutom känt sig bakbunden av regionen, däribland min före detta hemregion , som beslutat att det inte ska finnas i det så kallade medicinska basförrådet. Socialminister agerade inte när undertecknad och andra lyfte frågan om syrgas för äldre och hon har inte visat några tecken på självkritik. Det minsta man hade kunnat hoppas på var någon form av engagemang för rätten till syrgas efter att vi har fått se facit och efter den svidande kritik som utfärdats av . Så var inte fallet. Mot bakgrund av detta önskas socialminister svara på följande fråga: Har ministern vidtagit några åtgärder för att trygga äldres rätt till syrgas?
fr · H911790 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:790 Styrkt identitet som huvudregel för uppehållstillstånd av (M) till Statsrådet (S) I en interpellationsdebatt om utlänningars identitet berördes bland annat huvudregeln om att den sökandes identitet ska vara styrkt för att uppehållstillstånd ska beviljas. I interpellationsdebatten uttalade statsrådet : ”Denna huvudregel ska vi både slå fast och vidareutveckla.” Vidare sa han: ”Jag välkomnar alla åtgärder vi kan göra för att tydliggöra denna huvudregel.” samt ”Jag stänger inte dörren för att återkomma till kammaren med ytterligare åtgärder för att stärka huvudregeln att identiteten ska kunna säkerställas.” I praktiken vet asylsökande att det sällan krävs att identiteten är styrkt för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas. siffror om hur många som uppger sig sakna passhandling när de söker asyl är en indikation på detta. Bland dessa asylsökande med oklar identitet är det dessutom många som efter avslag håller sig kvar i och blir en del av skuggsamhället. Mot denna bakgrund frågar jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka huvudregeln om styrkt identitet för att uppehållstillstånd ska beviljas?
fr · H911791 · 2022-01-18 00:00:00 — Fråga 2021/22:791 Det humanitära stödet till av (S) till Statsrådet (S) Det har öppnats ett litet fönster för fred och försoning i i samband med att flera prominenta politiska fångar har släppts. TDF har retirerat till hemregionen . och EU bör göra allt för att uppmuntra en nationell och inkluderande dialog som är genuin. pågår det som FN kallar för en humanitär de facto blockad av Tigray. har inga lastbilar kunnat komma in i . Många människor dör av förhållandevis enkla sjukdomar på grund av att inga mediciner tillåts att komma in i regionen. Exempelvis uppger WHO att de har kunnat skicka medicin till Amhara- och Afar-regionerna men inte till Tigray. Det finns en stor brist på kontanter och bränsle. är el- och vattenkraft avstängt. I Tigray pågår det allvarlig svält och av barn lider av svår näringsbrist, och denna siffra är . är situationen troligen ännu värre. När det gäller strider är det lugnare på de flesta frontavsnitt sedan TDF återigen befinner sig i Tigray. Dock sker det drönarattacker som har krävt över 200 civila offer i Tigray bara (och det är bara januari!). Om det inte snabbt sker ett humanitärt tillträde är det sannolikt att stridigheterna återupptas snart på en mer omfattande nivå. Därför är det också viktigt att det humanitära tillträdet kommer till stånd. WFP varnar för att de bara har pengar kvar till februari. Även i andra regioner i landet börjar den humanitära situationen bli akut. Om de inte får ökade medel kommer det att bli hungersnöd över stora delar av landet. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att ta i och EU för att det humanitära stödet ska komma fram?