ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H9121670 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1670 av (SD) Återhållsamhet med vaccination har frågat mig vilka skälen är till att inte möjliggöra för samtliga att få sin nästa dos vaccin mot covid-19 när det finns ett överskott på vaccin och stora mängder vaccin rent av riskerar att kasseras. Regionerna har enligt gällande överenskommelse med staten ansvar för att erbjuda och tillgängliggöra vaccination enligt rekommendationer. Det är inte aktuellt att ändra på detta. Syftet med vaccinationerna mot covid-19 är att undvika allvarlig sjukdom och död. rekommendationer om vilka som bör vaccineras och när det bör göras baseras på medicinska bedömningar utifrån detta. Myndigheten rekommenderar att personer som är och ska vaccinera sig. Vidare rekommenderar myndigheten vaccination med tre doser för vuxna som är 18–. Rekommendationen innebär också att det kommer finnas möjlighet för alla vuxna i befolkningen att ta sin fjärde dos . Att det finns ett visst överskott på vaccin beror på att tidigt i pandemin valde att, som en försäkring, sprida riskerna mellan olika vaccintyper och tillverkare. Syftet var att säkerställa att svenska folket så snabbt som möjligt skulle kunna vaccineras med de säkraste och effektivaste vaccinen. Regeringen verkar för att de vaccindoser som har ska göra nytta. Det innefattar att bidra till att vaccindoser som inte är nödvändiga för att säkerställa den nationella tillgången kommer andra länder till del. Regeringen har beslutat att skänka över 14 miljoner doser, varav 13 miljoner doser till Covax. UD i samarbete med svenska ambassader för också samtal med ett stort antal länder om bilaterala donationer av vaccin.
frs · H9121671 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1671 av (SD) Förlängda byggtider har frågat mig om jag ser behov av åtgärder från centralt håll som inverkar till förkortande av byggtiderna, och vad jag och regeringen i så fall avser att göra. Även om det, som frågeställaren själv framhåller, är kommunernas ledtider som kritiseras har regeringen arbetat för att effektivisera plan- och byggprocessen inom dess olika områden. Gällande planprocessen har regeringen i närtid exempelvis genomfört reformen om privat initiativrätt (prop. 2020/21:131) i syfte att möjliggöra snabbare planprocesser genom ökad förutsebarhet och att en planintressent ska kunna påbörja arbetet att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja planläggningen. Lagändringarna trädde i kraft . Gällande lovprocessen bereds betänkande Ett nytt regelverk för bygglov (SOU 2021:47) inom . Utredningens förslag innebär omfattande förändringar av dagens bestämmelser om lov, förhandsbesked och anmälan. Förslagen syftar till att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen. Gällande byggprocessen har regeringen föreslagit att det införs en ny aktör i (2010:900): certifierat byggprojekteringsföretag. En byggherre ska kunna använda ett sådant företag för projekteringen vid nybyggnad av vissa bostadshus, och om ett sådant företag används ska inte pröva de utformningskrav på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt tekniska egenskapskrav som omfattas av certifieringen, varken inför beslut om bygglov eller startbesked. Förslagen syftar till att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen för de byggherrar som använder ett certifierat byggprojekteringsföretag och att underlätta repeterbara processer. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Därtill genomför en större översyn av myndighetens bygg- och konstruktionsregler, BBR och . I arbetet med översynen har tagit fram en ny regelmodell för en effektivare och enklare byggprocess. Reglerna ska innehålla betydligt färre detaljerade krav, inga allmänna råd och inga hänvisningar till standarder.
frs · H9121672 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1672 av (C) Det skatterättsliga företrädaransvaret har frågat mig när och på vilket sätt jag och regeringen kommer att agera utifrån de förslag som finns i betänkandet SOU 2020:60 samt de remissynpunkter som lämnades. Det är viktigt att det finns goda villkor för att starta, driva och utveckla företag samt att i grunden livskraftiga företag inte avvecklas i onödan på grund av risken att företrädaren annars blir betalningsskyldig. är det angeläget att komma ihåg att företrädaransvaret fyller en viktig funktion för skatteintäkterna, både när det gäller vad som faktiskt betalas på grund av utdömt företrädaransvar och genom de preventiva effekter som reglerna har. Företrädaransvaret är också av betydelse när det gäller att upprätthålla sund konkurrens på lika villkor i näringslivet och att bekämpa ekonomisk brottslighet. Det är mot den bakgrunden som regeringen tillsatte den utredning som fick i uppdrag att göra en översyn av det skatterättsliga företrädaransvaret. Det betänkande som utredningen överlämnade har remitterats på sedvanligt sätt och bereds inom . Jag vill inte föregripa beredningsprocessen. Regeringen analyserar löpande behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
frs · H9121673 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1673 av (M) Skydd av export från har frågat utrikesministern om hon på något sätt avser medverka i åtgärder från det internationella samfundet för att möjliggöra för att exportera exempelvis vete, majs och solrosolja till en behövande internationell marknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen delar uppfattning att aggression mot får allvarliga konsekvenser, även bortom gränser. Kriget förstärker effekterna av klimatförändring och pandemi som rubbat den globala livsmedelsmarknaden och genererar allt högre matpriser. Den var en pådrivande kraft vid som enades om omedelbara krisåtgärder. I första hand prövas möjligheter att öppna sjöfarten från hamnar. Också så kallade ”solidaritetskorridorer” för export från prövas. Regeringen har medverkat till EU:s beslut att avskaffa alla skatter av tullnatur för produkter med ursprung i samt underlätta importen till unionen av dessa produkter. Ytterligare en åtgärd skulle kunna vara mobila förråd för att förbättra förvaring av säd. Regeringen verkar inom bland annat FN, och för att fördöma den ryska aggressionen, bemöta rysk desinformation och få till åtgärder som frigör den ukrainska livsmedelsexporten. Inom har initierat revideringar i budgeten inom handel- och jordbrukssektorn så att resurser har frigjorts för att analysera och ge regeringar råd om hur vi kan hanterar konsekvenserna av den ryska invasionen. stödjer också FN:s och andra multilaterala organisationers ansträngningar att lindra den akuta livsmedelskrisen och skapa långsiktigt hållbara livsmedelssystem.
frs · H9121674 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1674 av (SD) Ambassad i har frågat mig om man kan förvänta sig att jag verkar för en stärkt diplomatisk representation i , och hur jag ser på den befintliga lösningen. Låt mig först understryka att har goda relationer med på många områden , då vi upprättade våra diplomatiska förbindelser. Utbyten finns om frågor som demokrati, handel, klimat och kultur. Regeringen vill fortsätta att utveckla relationerna mellan och . ambassadör i är sidoackrediterad till . Vår Peking-ambassad ansvarar för att främja relationer till och intressen i samt att bevaka och rapportera om utvecklingen i landet. Det svenska honorära generalkonsulatet inrättades i och utgör ett bra stöd i utrikesförvaltningens arbete. etablerade 2009 en ambassad i och har haft ett honorärkonsulat i , något som har gett ytterligare möjligheter att stärka den bilaterala dialogen. EU har också en delegation i å alla medlemsstaters vägnar. diplomatiska närvaro utomlands förändras kontinuerligt. Förändringen är ett led i den kontinuerliga anpassning som görs av utlandsorganisationen i förhållande till förändringar i omvärlden, ändrade krav och behov samt budgetläge i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för genomförandet av svensk utrikespolitik och att främja svenska intressen i utlandet. finner jag den befintliga lösningen för vara väl fungerande och ändamålsenlig.
frs · H9121675 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1675 av (M) Biståndsavräkningar för flyktingmottagande har frågat mig på vilken grund jag föredrar att låta avräkningar för flyktingmottagandet från på grund av krig tas från stöd till det civila samhället och NGO:er istället för att dra ned på kärnstöd till en eller flera internationella organisationer. Den exceptionella situationen som uppstått till följd av attack på har lett till osäkerhet och svåra avvägningar. Som framhåller har det humanitära biståndet inte belagts med någon limit/ett utbetalningstak. Regeringen har bedömt det humanitära biståndet som särskilt angeläget för att stödja krigets offer i , men också andra som drabbas av humanitära kriser i länder som , samt på . Förutom humanitärt stöd genom bilaterala insatser bedömer regeringen att kärnstöd till multilaterala organisationer är centralt, särskilt för organisationer med humanitär verksamhet. Kärnstöd ger dessa organisationer flexibilitet att ställa om och anpassa sin verksamhet vid nya eller förvärrade kriser, såsom i , och kunna använda medel där de behövs som mest. Det är också mer kostnadseffektivt än öronmärkning. Dessa stöd har utbetalats som planerat, bland annat till Världslivsmedelsprogrammet (WFP), () och FN:s kontor för humanitärt bistånd (UNOCHA). Också utbetalda kärnstöd till det multilaterala systemet inom andra prioriterade områden som jämställdhet, fred och klimat är viktiga för ett effektivt utvecklingssamarbete, liksom de bidrag som kanaliseras genom det civila samhället. De utbetalningstak (limiter) som införts för högre asylavräkningar än vad som hade prognosticerats innan invasion av har förutom policyöverväganden behövt ta hänsyn till vilka utbetalningar som redan är gjorda. Flera multilaterala stöd hade redan utbetalts, innan kriget, vilket påverkar möjligheter att avvakta med vissa av dessa utbetalningar. De utbetalningstak som satts är inte slutliga utan syftar till att ha beredskap för ökade avräkningar baserat på prognoser. senaste prognos pekar på lägre asylkostnader i biståndet än vad myndigheten tidigare beräknat. Därför har regeringen justerat ner utbetalningsstaken. Bland annat har anslagsposten för Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället fått minskade limiter så att av ursprunglig budget om kan användas. Regeringen står fast vid enprocentsmålet och är fortsatt en av världens absolut största biståndsgivare även oaktat asylavräkningar. Prioriteringen av ekonomiskt stöd till det civila samhället kvarstår trots att vi gjort justeringar i budgeten givet situationen vi befinner oss i.
frs · H9121677 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1677 av (S) Ombildningar av hyresrätter har frågat mig vad jag anser om den problematik som finns med ombildningar av hyresrätter och om jag avser att agera på något sätt för att förhindra det fusk som förekommer. Det ska vara tryggt att bo i hyresrätt. En eventuell ombildning till bostadsrätt ska ske på de boendes villkor och de hyresgäster som bor i huset får inte förbigås i ombildningsprocessen. Det är därför upprörande att reglerna kring ombildning utnyttjas av aktörer som ser en möjlighet till egen på andras boende. Det fusk som förekommer är oacceptabelt. Som skriver har det förekommit att personer folkbokför sig felaktigt, i syfte att få igenom en ombildning. Regeringen har skärpt reglerna för att komma till rätta med felaktig folkbokföring och har bl.a. återinfört folkbokföringsbrottet. Det är dock inte tillräckligt för att hindra fusket vid ombildning. Regeringen arbetar aktivt med hur de här luckorna i lagstiftningen om ombildning ska kunna täppas till och avser att återkomma i frågan.
frs · H9121678 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1678 av (C) har frågat mig om jag och regeringen anser att det är ett problem att material, oavsett motiv, behöver spridningsgranskas och vad regeringen i så fall kommer att göra åt problemet. Bestämmelserna om spridning av geografisk information regleras i lagen (2016:319) om skydd för geografisk information. Syftet med lagen är att skydda uppgifter av betydelse för totalförsvaret. Lagen trädde i kraft och ersatte lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation. Genom lagen begränsades kravet på tillstånd på så sätt att spridning av landgeografisk information endast är tillståndspliktig när informationen inhämtas genom fotografering eller liknande registrering från luftfartyg. Bestämmelsen motiverades med att fotografier och andra registreringar från luftfartyg ofta kan vara bärare av känsliga uppgifter och att det då finns en risk att känsliga uppgifter kommer med vid insamlingen, även om det inte var avsikten. Lagen definierar således inte vilken information som blir tillståndspliktig utan avgörande för huruvida tillstånd krävs är hur informationen har inhämtats. I lagen anges vissa undantag från kravet på tillstånd för spridning av geografisk information. Därutöver kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om undantag från lagens krav på tillstånd. Det finns ett tydligt regelverk om skyddet för geografisk information. Jag ser inte något behov av att överväga åtgärder på området.
frs · H9121679 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1679 av (C) Risk för störningar inom vägmarkeringsbranschen på grund av kriget i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att trafiksäkerheten inte ska bli försämrad med anledning av den beskrivning han lämnar i frågan. illegala och oprovocerade aggression mot får negativa effekter inom många områden. Jag förutsätter att som upphandlande myndighet gör allt som står i myndighetens makt och gör de prioriteringar som krävs för att upprätthålla trafiksäkerheten på de statliga vägarna.
frs · H9121680 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1680 av (V) framförhållning gällande tåglägen har frågat mig vad jag och regeringen gör för att tillse att klarar av sina åtaganden gällande järnvägen och ser till att deras kunder, tågbolagen, har möjlighet att ge god service till resenärer och godstransportörer genom att kunna planera tidtabeller och se till att resenärerna kan boka sina resor . har resandet på svensk järnväg i princip fördubblats. Detta är en glädjande utveckling, men den innebär också ett större kapacitetsutnyttjande och det är en stor utmaning vid den årliga tåglägestilldelningen att konstruera tidtabeller som möter alla sökandes önskemål. har i sin roll som infrastrukturförvaltare ansvar för processen under tillsyn av Transportstyrelsen och jag utgår från att sköter uppgiften på ett effektivt sätt och arbetar för att upprätthålla goda kontakter med tågföretagen.
frs · H9121681 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1681 av (C) Uppskjutning av nästa prövningsgrupp i den nationella planen för vattenkraft har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit och kommer att vidta med anledning av tillkännagivande från . har i sitt betänkande från (bet. 2021/22:CU33, rskr. 2021/22:192) tillkännagett för regeringen att regeringen bör senarelägga tidsfristen för kommande prövningsgruppers ansökningar för att undvika att flera prövningsgrupper bedöms utan att åtgärdsprogrammen –2027 har fastställts. Vidare tillkännagav att regeringen bör säkerställa att de myndigheter som följer genomförandet av planen, och som har till uppgift att agera vid behov, vidtar alla nödvändiga åtgärder för att minimera omprövningarnas negativa inverkan på vattenkraftselen och att de undantag som medger nyttjas fullt ut. Vi behöver mer av förnybar, billig el för att klara klimatomställningen. Vattenkraften är största förnybara energikälla och en förutsättning för vår gröna industriella revolution. Regeringen beslutade därför om ett uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten, och att följa upp och analysera arbetet med att förse vattenkraften med moderna miljövillkor. Syftet med detta uppdrag är att bedöma huruvida genomförandet av den nationella planen för moderna miljövillkor och utfallet av de enskilda prövningarna leder till att syftet med planen nås, det vill säga att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Bland annat ska myndigheterna följa upp påverkan på nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel som exempelvis produktionsförluster till följd av miljöförbättrande åtgärder. Uppföljningen ska bland annat göras i förhållande till riktvärdet om . Regeringen beslutade även att regeringens prövning inte ska föranleda någon ändring av de förslag till åtgärdsprogram –2027 som vattenmyndigheterna har omarbetat, och att vattenmyndigheterna ska fastställa de åtgärdsprogram som ska gälla för perioden –2027. Regeringen har genom ändringar i vattenförvaltningsförordningen (2004:660) infört en skyldighet för vattenförvaltningen att fullt ut använda alla de möjligheter som ger avseende undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade. Länsstyrelserna har i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att genomföra den nationella planen. Länsstyrelserna ska även redovisa vilka undantag som har beslutats, på vilken grund undantagen har beslutats och vilka vatten som förklarats som kraftigt modifierade i enlighet med vattenförvaltningsförordningen för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen. Processen och prövningarna kommer löpande och noggrant följas upp och jag är fast beslutad att vi i ska kunna kombinera fortsatt stabil försörjning av vattenkraftsel med moderna miljövillkor.
frs · H9121682 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1682 av (C) Regler för nödslakt har frågat mig om jag anser att reglerna för nödslakt av nötkreatur bör ändras så att fler djur kan användas till livsmedel, och om så är fallet, vilka initiativ jag är beredd att ta. I och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung fastslås att endast levande djur avsedda för slakt får föras in i ett slakteri. Syftet med förordningen är bland annat att garantera konsumenternas säkerhet genom att tillse att endast djur som är lämpliga att konsumera ur ett livsmedelshygieniskt perspektiv slaktas. För att möjliggöra att djur som skadats, men i övrigt är friska, kan gå in i livsmedelskedjan så finns bestämmelser om nödslakt i lagstiftningen. Det är viktigt att säkerställa att inte sjuka djur går in i livsmedelskedjan och att de djur som är friska kan användas som livsmedel. Gällande regler ger möjlighet för en producent att skicka ett djur som har skadats till slakt genom att djuret först bedövas och avblodas på gården.
frs · H9121683 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1683 (SD) har frågat mig hur jag ser på idén om en svensk FN-by, och huruvida jag kommer att verka för en sådan. Jag uppskattar Wiechels beskrivning av FN:s roll i arbetet för fred, säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. har ett stort antal medborgare som arbetar i olika delar av FN-systemet, antingen vid något av de fem (, , , och ) eller vid olika landkontor. Regeringen verkar för att antalet svenskar på centrala poster i FN-systemet ska öka. Regeringen verkar också för att öka FN-närvaron och annan internationell närvaro i . Sådan närvaro ger oss tillgång till högkvalificerad internationell expertis, som det också innebär arbetsmöjligheter för svenska medborgare. Ett exempel på det är det nyetablerade globala innovationskontoret som valt att förlägga till . Kontoret i förväntas ha cirka 50 anställda senast . har innovationskontoret 16 anställda från 12 olika länder, varav 3 från . Rekryteringen pågår för fullt. Regeringen har också skapat förutsättningar för att () ska etablera sitt nya europakontor i . godkände värdlandsavtalet med . Med start förväntas börja rekrytera, vilket skapar arbetstillfällen och rekryteringsmöjligheter för svenska experter. Målet med dessa etableringar är att vill skapa bästa möjliga förutsättningar för att bidra till att genomföra Agenda 2030 och att rusta världen för framtida pandemier. Ett stort mervärde är de synergieffekter och positiva effekter vi kan få även i när dessa internationella center får möjlighet att bygga samarbeten med det svenska näringslivet, akademin och andra aktörer inom civilsamhället eller det innovativa svenska ekosystemet samt ta del av högteknologiska lösningar inom dessa områden.
frs · H9121684 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1684 av (SD) Flerbarnstillägget har frågat mig om jag anser att systemet med flerbarnstillägg är bra eller om åtgärder kan förväntas i syfte att förhindra att det försätter föräldrar i en situation där de inte kommer in i samhälls- och arbetslivet. Flerbarnstillägget är en del av barnbidraget och ingår i den ekonomiska familjepolitiken. Det syftar därmed till mål att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barm. undersöker i sin granskningsrapport i barnbidraget – ett generellt bidrag som kan effektiviseras (RiR 2020:9) hur väl flerbarnstillägget bidrar till att nå mål för den ekonomiska familjepolitiken. Granskningen visar att flerbarnstillägget förbättrar barnbidragets fördelningsmässiga träffsäkerhet då tillägget i högre utsträckning än det allmänna barnbidraget tilldelas personer i den lägre delen av inkomstfördelningen. Regeringen är beredd att vända på varje sten för att bryta segregationen, snabba på integrationen och göra vad som krävs för att få utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. Flera åtgärder har regeringen redan vidtagit. Bland annat avskaffades det kommunala vårdnadsbidraget i syfte att bidra till ekonomisk självständighet genom förvärvsarbete. Dessutom föreslår regeringen i en proposition att med föräldrapenning även på grundnivå ska vara reserverade för vardera förälder. Jag utesluter inte heller att fasa ut flerbarnstillägget. Men man måste analysera vilken effekt det skulle få för barnfattigdomen.
frs · H9121685 · 2022-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:1685 av (M) Samråd gällande reviderad GMO-lagstiftning har frågat mig vilken karaktär av yttrande departementet har för avsikt att lämna i ett pågående GMO-samråd och om det kommer att passera för hantering och/eller förankring innan det skickas in. Europeiska kommissionen har påbörjat arbetet med en översyn av EU:s lagstiftning om utsättande på marknaden av genetiskt modifierade organismer (GMO) gällande användning av vissa nya gentekniker, bland annat den så kallade gensaxen CRISPR/9. Inom ramen för detta arbete genomför kommissionen en konsultation öppen för allmänheten. Frågan om svensk position gällande översynen av GMO-lagstiftningen har stämts av med inför tidigare ministerråd där frågan har varit uppe för diskussion. Det är dessa ståndpunkter som regeringen avser att upprepa i ett brev till kommissionen.