ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111256 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1256 Åtgärder för att tillgodose fjällräddarnas behov av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Fjällräddare går med ekonomisk förlust på grund av för låg reseersättning. Med dagens drivmedelspriser går 400 fjällräddare med ekonomisk förlust när de ska rädda eller söka efter en försvunnen person i statlig räddningstjänst. Alla fjällräddare är handplockade för sin kunskap och lokalkännedom i det fjällområde de verkar i. Man kan jämföra fjällräddarna med en deltidsbrandkår där man har sitt jobb och lämnar det när polisen kallar ut dem för att rädda liv eller ta hand om skadade/söka försvunna. Skillnaden är att brandmännen inte behöver tanka sin brandbil själv men det måste fjällräddarna göra när de lastar sina skotrar på släpvagnen för att transportera sig i väg för att rädda liv. Många fjällräddare meddelar sin ordförande att de inte längre har råd att fortsätta sitt uppdrag som fjällräddare. Flertalet fjällräddare har således signalerat att de tvingas återlämna sin uniform och personliga utrustning till polisen för att de känner sig inte ha råd att utföra en statlig räddningstjänst. Under drivmedelskrisen vill , ordförande för , att man reglerar kostnaden till cirka 45–per mil samt att den regleras beroende om drivmedlet går upp eller ned. Även ansvariga inom är bekymrade över situationen i och med att den ytterst är ansvarig för fjällräddningen. 400 fjällräddare vill fortsätta rädda liv på en fjällsträcka som är längre än , men utan reseersättning för sina insatser så har många av dem inte ekonomiska förutsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att tillgodose fjällräddarnas behov och som säkerställer att de kan utföra sina viktiga uppdrag?
fr · H9111257 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1257 stöd till organisationer med kopplingar till av (S) Den ryska patriarken för den ryska ortodoxa kyrkan (Moskvapatriarkatet) säger i en predikan att liberala västerländska värderingar i allmänhet och gay prideparader i synnerhet bär ansvaret för invasion av . Såklart är det rent nonsens. Det ryska agerandet är oprovocerat, olagligt och oförsvarligt. Det är ett hot mot internationell fred och säkerhet och ett brott mot internationell rätt. Den ryska patriarken har också i sin predikan sagt att invasionen (eller specialoperationen, som de säger) är mycket viktigare än politik och att det handlar om vilken sida av man står på. Den ryska ortodoxa kyrkan (Moskvapatriarkatet) stöder den ryska armén i dess invasion av . i skrivande stund pågår flera grova brott mot mänskligheten. Inte minst det urskillningslösa bombandet av en barnavårdscentral , för att nämna ett av många olika krigsbrott som sker. har tidningen i flera artiklar tagit upp de starka och nära banden mellan den ryska ortodoxa kyrkan i (Moskvapatriarkatet) och den i . Svenska säkerhetsexperter har pekat på band mellan i och eventuella kopplingar till . Den ryska ortodoxa kyrkan (Moskvapatriarkatet) är med i kristna råd bland annat, och (2022) beviljades i från MUCF. Ryska ortodoxa kyrkan (Moskvapatriarkatet) fick senast via Myndigheten för stöd till trossamfund. Därför vore det viktigt att veta eller snarare försäkra sig om att den ryska ortodoxa kyrkan (Moskvapatriarkatet) och i varken delar patriarkens uppfattning gällande stöd till folkrättsvidriga invasion eller syn på pride och homosexuella. För om den ryska ortodoxa kyrkan i (Moskvapatriarkatet) eller i stöttar invasionen så kan det svenska stödet indirekt tolkas som ett stöd av krigsbrott och/eller brott mot mänskligheten. Det är också viktigt att klarlägga båda organisationernas syn på som en suverän stat. Det är viktigt att den demokratiska kontrollen fungerar. Självklart så ska enstaka svenskar med rötter från inte bära något ansvar för anfallskriget, ingen ska fula eller hetsa sig mot vanliga etniska ryssar. Det första offret för Putinregimen är vanliga ryssar. Men detta är två organisationer som bör förtydliga sin ståndpunkt. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : Hur avser ministern att agera gällande ovanstående fakta?
fr · H9111258 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1258 Föreskrifter om amortering av i (M) till Statsrådet (S) infördes ett nytt amorteringskrav för nya bolån i . Det innebar bland annat att alla nya bolån ska få ett amorteringsgrundande värde, som kan omvärderas först . Tröghetsregeln, som innebär att man inte får använda aktuellt marknadsvärde som grund för amorteringskrav, är ytterst svår att förstå för kunderna och åsamkar bankerna en omfattande administrativ börda. Regeln försvårar bankbyte eftersom kunderna måste hämta information manuellt från den bank man lämnar. Bankerna har arbetat med att upprätta gemensamma rutiner för att underlätta hanteringen, dock utan att lyckas finna fullt fungerande lösningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att verka för att ta bort tidsbegränsning för ny värdering, genom att ändra i föreskrifter om amortering av krediter mot säkerhet i bostad (FFFS 2016:16) 4 §?
fr · H9111259 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1259 Brott mot lagen om etikprövning av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Studien rape offenders – a latent class analysis av fyra medicinforskare, som visade att av alla dömda våldtäktsmän hade utländskt ursprung, fick mycket uppmärksamhet när den publicerades . Trots att studien inte pekade ut några enskilda individer eller etniciteter blev forskarna anmälda för brott mot etiklagen. beslutade att inte inleda förundersökning eftersom ”uppgifterna i ärendet inte gav anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal hade förövats”. Enligt för etikprövning var detta ett felaktigt beslut som behövde omprövas, och en anmälan till överåklagaren gjordes. I en intervju med har överåklagaren, som har ändrat det tidigare beslutet och inlett en förundersökning, uttryckt följande: ”Detta är ett ganska nytt område för oss, så vi behöver lära oss lite grann för att förstå vad det är de (anser vi ska pröva och vari det brottsliga ligger enligt deras uppfattning. Först därefter kan vi gå vidare och göra en bedömning.” () Uttalandet visar att rättsväsendet har svårigheter att hantera fall som berör forskningsetik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Anser ministern att det generellt sett är lämpligt att rättsväsendet hanterar frågor kring misstänkta etikbrott, och om ja, vilka generella åtgärder tänker ministern vidta för att höja åklagarnas kompetens inom området?
fr · H9111260 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1260 Läkemedel mot cystisk fibros av (SD) till Socialminister (S) Som medborgare i ska man vara säker på att få tillgång till en hälso- och sjukvård av högsta världsklass både när det gäller behandling och läkemedel. Det ska vara en självklarhet att sjuka personer får tillgång till nya godkända behandlingar och innovativa läkemedel som kan ge en bättre hälsa och förlänga livet för kroniskt sjuka. Detta är särskilt viktigt när det gäller behandlingar och läkemedel som används för små patientgrupper men som kan vara livsavgörande för patienten. Det är därför allvarligt att det finns patientgrupper i som inte får tillgång till läkemedel som skulle få stor positiv effekt för hälsan och förlänga deras liv – läkemedel som patienter i bland annat , , , , , , , och har tillgång till. Ett exempel är ett läkemedel mot den allvarliga och kroniska lungsjukdomen cystisk fibros som varit godkänt och som har verkat för att tillgängliggöra för svenska patienter. Läkemedlet anses vara banbrytande eftersom det ger en förbättrad lungfunktion genom att verka direkt på den jonkanalsdefekt som finns hos ungefär hälften av patienterna med sjukdomen. De svenska patienterna, vars livslängd hade kunnat förlängas markant om de tilldelats läkemedlet, tvingas dock söka sig till andra länder för behandlingen. Detta för att ansvarig myndighet, (), anser att medicinen är för dyr, trots att hälsovinsten för berörda patienter anses fullkomlig. Vi talar alltså om svenskar som tvingas bli sjukvårdsflyktingar och söka sig bort från för att förlänga sina liv. Detta är ett välkänt fenomen vilket regeringen, trots påtryckningar, aktivt avstått från att agera gentemot. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att agera för att säkerställa att svenskar som lider av cystisk fibros kan få tillgång till välbehövligt läkemedel i ?
fr · H9111261 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1261 Elområden av (C) till Statsrådet (S) Energiministern har svarat på min tidigare fråga om elområdena. Jag tackar för det, men konstaterar att det saknas svar på hur regeringen tänker agera för att sänka prisskillnaderna mellan elområdena. Jag vill därför ställa följande uppföljande fråga. Av Svenska kraftnäts Systemutvecklingsplan –2031 framgår att ingen ökad överföring kommer att tillföras mellan elområde 2 och 3 . Denna elområdesgräns är den största flaskhalsen i . Mellan elområde 3 och 4 finns tre projekt i planen varav ett är reinvestering, ett är nytt men kraftigt försenat och ett är sammanlänkning med som öppnar 2025. Sammanlänkningen med kan leda till ökad exponering mot europeiska marknadspriser för elområde 4 – inte minst för att behöver mer egen produktion. Det finns alltså inget i den nuvarande planen som indikerar att prisskillnaderna mellan elområde 4 och elområde 1 och 2 kommer att minska. planerar – enligt sitt förslag om användning av kapacitetsinkomster – inte att agera med större motköp för att dämpa priserna. I stället används merparten för att i praktiken skriva av gamla investeringar i stället för att sänka priserna, öka överföringen och undersöka möjligheten till mer motköpsåtgärder. Det kan noteras att (för elområde DK1 – ) och har ett avtal om hur de ska hantera flaskhalsar till gränsen. Dessa länder kan reglera flera gigawatt per dag. Det sker genom motköp, eller countertrade som det heter när man motköper över gräns. Detta är en möjlighet som inte använder eller planerar att använda. Detta trots att dagens prisskillnader går emot syftet med elområdena. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att ge i uppdrag att vidta ytterligare konkreta åtgärder för prisutjämning, till exempel motköpsprogram, avtal med och om motköp eller snabbutredning av att förbinda inhemska elområden med sjökabel?
fr · H9111262 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1262 Väntetider för att ansöka om pass av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) är det många svenskar som behöver förnya sitt pass. Det har varit vanligt med långa väntetider för att få tid ansöka om pass. Med anledning av att ovanligt många nu behöver ansöka om nya pass efter pandemin är väntetiderna ännu längre än normalt. I fanns den första lediga tiden . I vissa län finns inga lediga tider förrän . Med anledning av det vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur länge anser ministern att det är rimligt att svenska medborgare ska behöva vänta för att kunna ansöka om ett nytt pass, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att korta väntetiderna?
fr · H9111263 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1263 Förstörda gasledningar i Artsach av (SD) till Utrikesminister (S) I skuggan av invasion av har skapat oroligheter i Artsach. förstördes gasledningar som förser hela Artsach med energi. Mitt saknar nu alltså befolkningen värme i sina bostäder och möjlighet att laga mat. Över 100 000 personer är drabbade. Reparatörer förhindras av azerbajdzjanska trupper att komma fram till gasledningarna för att reparera dem. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att fördöma agerande, och avser ministern att vidta några andra åtgärder med anledning av det inträffade?
fr · H9111264 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1264 Implementering av körkortsdirektivet av i (M) till Infrastrukturminister (S) Nyckelfaktorer för ett transportfordon som används yrkesmässigt är räckvidd och lastkapacitet – två punkter där elbilarna har vissa tillkortakommanden. En nöjaktig räckvidd innebär större batterier, vilka stjäl lastkapacitet. En elbil med tillräcklig räckvidd kan alltså inte lasta lika mycket som en dieselbil. EU:s körkortsdirektiv medger dock höjd totalvikt för lätta lastbilar som drivs med el eller vätgas. Gränsen för dessa är för B-körkort förutsatt att föraren haft körkort . Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för att kunna köra tyngre lastbilar som drivs med alternativa bränslen med B-behörighet. Elfordon kan vara tyngre än traditionella fossildrivna fordon. Det gör att det krävs högre körkortsbehörighet för att köra exempelvis eldrivna lastbilar med en totalvikt över . Uppdraget har alltså gällt lastbilar med en totalvikt över men inte över , och som drivs med el eller andra alternativa bränslen. Det finns alltså redan möjlighet att med B-körkort framföra tvådelade fordonståg med totalvikt om . Trots detta säger nej till att införa körkortsdirektivets undantag om höjd totalvikt för lätta lastbilar som drivs med el eller vätgas. Det påstås vara för krångligt. Eftersom Transportstyrelsen menar att varken den eller polisen kan kontrollera vikten ska direktivet inte implementeras fullt ut. Myndigheten pekar också på att en bil med totalvikt över omfattas av reglerna för tunga lastbilar avseende bland annat kör- och vilotider och färdskrivare. Transportstyrelsen låter den egna stelbentheten hindra en elektrifiering av de lätta lastbilarna. Att underlätta för företag med klimatprofil att köpa ändamålsenliga transportbilar hade ju dessutom inneburit ett bättre utbud på marknaden för begagnade fordon. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att, trots Transportsstyrelsens inställning, lägga förslag om implementering av körkortsdirektivet så att det blir möjligt att köra tyngre lastbilar som drivs av alternativa bränslen med totalvikt över med B-körkort?
fr · H9111265 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1265 Dispenskravet för terrängkörning av i (M) till Klimat- och miljöminister (S) De geografiska områden i som kan bli aktuella för prospektering är ofta otillgängliga och saknar oftast vägar. Det är därför vanligt med terrängfordon för att ta sig fram, typiskt sett fyrhjulingar och maskiner som påminner om skogsmaskiner. Terrängkörningslagen förbjuder körning i terräng under barmarkssäsong för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk och därför måste prospektören ansöka om dispens. Det innebär mycket administrativt arbete både för prospektören och för handläggande myndighet, utan någon uppenbar miljönytta. Detta är i sig en administrativ pålaga som dessutom tillämpas olika i olika delar av landet. En förenkling skulle vara att införa ett generellt undantag av samma slag som finns för skogsbruk. Även med ett generellt undantag skulle färdvägar och tillvägagångssätt behöva beskrivas i arbetsplanen samt i det samråd med tillsynsmyndigheten som vanligen föregår undersökningsarbetena, och där myndigheten vid behov kan besluta om villkor och begränsningar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Är ministern villig att ta initiativ för att ta bort dispenskravet för terrängkörning och införa ett generellt undantag för terrängkörning i samband med prospektering?
fr · H9111266 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1266 Avfallsregister av i (M) till Klimat- och miljöminister (S) Den svenska avfallslagstiftningen bygger till stor del på gemensam lagstiftning inom EU. På initiativ har skapat ett avfallsregister. Ingen annan medlemsstat kräver dock att alla verksamhetsutövare, oavsett inriktning, ska registrera sitt farliga avfall i ett särskilt register varje gång denne lämnar in ett lysrör på en återvinningsstation. Vid utebliven registrering riskeras dessutom sanktionsavgift. Det är uppenbart att har feltolkat ”behandlar avfall”, trots att det tydligt står i ingressen till avfallsdirektivet (skäl 15): ”Verksamhetsutövare som producerar avfall i sin verksamhet bör inte anses syssla med avfallshantering.” fyller ingen som helst miljöskyddande funktion, utan ökar i stället viljan att göra sig av med sitt farliga avfall på annat sätt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser minister att ändra i avfallsförordningen så att det framgår att verksamhetsutövare som producerar avfall i sin verksamhet inte ska anses syssla med avfallshantering?
fr · H9111267 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1267 Kravet på personalliggare av i (M) till Finansminister (S) Kravet på personalliggare utgör en kostsam och ineffektiv reglering. drabbas av omfattande kontrollavgifter för små, oavsiktliga fel trots att det inte finns någon som helst misstanke om skattefusk. Kontrollavgifterna kan även leda till att företagens serveringstillstånd ifrågasätts, vilket är förödande för företagen. Forskare på har utrett frågan och kunde inte hitta någon statistiskt säkerställd effekt av personalliggarna, och de fann att kravet på personalliggare inte kan motivera de kostnader det medför. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att se över systemet med personalliggare så att färre företag drabbas av kostsamma kontrollavgifter?
fr · H9111268 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1268 Familjeföretag och a-kassa av i (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) vanligaste företagsform är familjeföretag. Det är mycket vanligt att exempelvis barn sitter i sina föräldrars styrelse som suppleanter, ledamöter eller mindre delägare utan att uppbära ersättning, vid sidan av ordinarie anställningar. missgynnas dessa personer vid arbetslöshet. I arbetslöshetsförsäkringen definieras en företagare som en fysisk person som bedriver sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), och som han eller hon personligen utför arbete i och har ett väsentligt inflytande över. I HFD 2014:61 framgår att en suppleantplats och delägande i ett företag kan innebära väsentligt inflytande och därmed betraktas som företagare enligt arbetslöshetsförsäkringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Är ministern beredd att se över lagstiftningen om väsentligt inflytande över ett bolags verksamhet så att ett engagemang i en närståendes företag, utan att ersättning utgått, inte innebär nekad a-kassa?
fr · H9111269 · 2022-03-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:1269 Flyktingkvoten av (SD) till Statsrådet (S) Jag vill fråga statsrådet : Kommer regeringen att reservera flyktingkvoten för flyktingar från ?
fr · H9111270 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1270 Skatt på plastpåsar av i (M) till Finansminister (S) infördes en skatt på plastbärkassar. Skatten tas ut med per plastbärkasse av engångskaraktär som typiskt sett tillhandahålls inom detaljhandeln. För mindre plastbärkassar, till exempel de påsar som finns vid grönsaksavdelningen i en matbutik, tas skatt ut med per kasse. Skatten gör inte skillnad på om en plastbärkasse har fossilt ursprung eller är från förnybara källor. En differentiering skulle ge incitament för fortsatt forskning om och utveckling av plastbärkassar, något som generar nya arbetstillfällen och bidrar till att fasa ut fossilbaserade och inte återvinningsbara plastbärkassar på global nivå. Lagstiftningen får också negativ effekt när det gäller tillverkande företags möjlighet att hålla produktionen kvar i , vilket ger negativa effekter på svensk sysselsättning och innovation. Skatten på plastpåsar är inte ett ändamålsenligt miljöstyrmedel. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Kan ministern tänka sig att slopa skatten på plastbärkassar?
fr · H9111271 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1271 Överenskommelser om större samlade exploateringar av (S) till Statsrådet (S) kommun, kommun, Region och staten ingick fyrspårsavtalet 2018. Undertecknare från regeringen var dåvarande bostadsminister . Syftet med avtalet var att investeringar i järnväg, bostäder, arbetsplatser och kollektivtrafik skulle ske . Med en tydlig tidplan fick alla parter hållpunkter att förhålla sig till. Utifrån avtalet har kommunerna lagt stora resurser på att planera för nya bostäder, arbetsplatser och ny kollektivtrafik. Trots att kommunens resurser behövs till mycket har fyrspårsavtalet prioriterats. Beslut har fattats och markköp har genomförts. presenterade förslag till nationell plan som bara innehåller pengar för att fortsätta att planera utbyggnaden och inga pengar till den faktiska utbyggnaden av järnvägen. Det förutsätter att alla pengar till utbyggnaden kommer i nästa nationella plan, . Det är året innan fyrspåret ska börja byggas. I praktiken innebär besked att fyrspåret skjuts . Länsstyrelserna i , och har lämnat en rapport: Uppdrag (Fi 2020/03957) att följa upp efterlevnaden av överenskommelser om större samlade exploateringar. De skriver i rapporten bland annat: ”Länsstyrelserna noterar att förslag till Nationell plan för transportinfrastruktur 2022–2033 synes av förbiseende (?) helt sakna en redovisning av överenskommelserna. Det sätt som förslaget till finansiering nu är utformat på innebär att staten inte lever upp till sina åtaganden i avtalen. Kritiska delar i förslag är den låga finansieringen av Ostkustbanan samt oklarheter kring de för kommunerna tidskritiska trafikplatserna till E4:an som måste komma på plats för att deras utbyggnadsåtaganden ska vara möjliga att efterleva. För län berörs avtalen med respektive kommuner samt region . Dessutom nämns överhuvudtaget inte trafikplats /Bergsbrunna.” Om tidsplanen skjuts upp riskeras . Att i planera 33 000 bostäder har krävt mod, och lokalpolitikerna har motiverat utvecklingen gentemot Uppsalaborna med statens investeringar i järnvägen. Regeringen meddelade att fyrspåret skulle bli av vid ett regeringssammanträde på . behövs återigen tydliga politiska signaler om vikten av att leva upp till avtalet. handlar om att råda bot på bostadsbristen. Bostadsbristen är fortfarande ett faktum. Huvudstadsregionen behöver bostäder. Ska den här delen av fortsätta utvecklas behövs fler bostäder och tåg som går att lita på. Min fråga till statsrådet är: Hur ämnar statsrådet arbeta vidare med denna för så viktiga fråga?
fr · H9111272 · 2022-03-15 00:00:00 — Fråga 2021/22:1272 Polis i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Att öka tryggheten är en viktig fråga. i har under arbetat för att få tillbaka den dygnetruntöppna polisstationen i , vilket skulle ge stora förbättringar av den lokala närvaron av polisen i västra . I stället går utvecklingen i motsatt riktning kommer polisstationen i att hålla stängt , skriver lokala medier i en nyhetsartikel. i ifrågasätter förändringen starkt. ”Men oppositionsråd i , är kritisk mot förändringen och är övertygad om att polisstationen är på väg mot en nedläggning. – Det går åt fel håll. Utryckningsenheten försvann från och försämras tillgången av personlig kontakt. Nästa steg blir väl att all polisiär verksamhet i flyttas till .” Kritiken är berättigad, och tyvärr finns det en stor brist på polisiär närvaro i hela som den allvarliga brottsligheten ökar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att arbeta för en lokalt närvarande polis i hela för att skapa ökad trygghet?