ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911744 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:744 En global plan för trafiksäkerhet av (SD) till Infrastrukturminister (S) Enligt preliminära siffror från Transportstyrelsen omkom 192 personer på de svenska vägarna . Även om det är glädjande att trenden är fortsatt nedgång för trafikdödade finns mer att göra. Varje dödsfall i trafiken är en tragedi för familj, släkt och vänner. Arbetet med att minska dödade och skadade i trafiken måste alltjämt vara prioriterat. Blickar vi ut över världen är antalet dödade i vägtrafiken omkring 1,3 miljoner personer . Att är ett av de länder som har den säkraste trafikmiljön i världen är naturligtvis glädjande, och vi kan bidra med mycket kunskap på området. FN:s regionala kommissioner och har uppmanats att utarbeta en global plan för trafiksäkerhet tillsammans med samarbetspartner. Målet är att halvera antalet trafikdödade , ett mål som kräver stora insatser från alla inblandade. Svenska folket, beslutsfattare och politiker behöver informeras om vad den globala planen samt samordningen av den och implementeringen innebär globalt och i . Än så länge är informationen från bristfällig. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ska ministern tillse att information läggs fram om innebörden av samordning och implementering av den globala trafiksäkerhetsplanen globalt och för ?
fr · H911745 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:745 och garantitillägget av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har ingått en överenskommelse med om det som i överenskommelsen kallas för ett garantitillägg. Överenskommelsen om garantitillägget syftade till att säkra stöd i den påföljande statsministeromröstningen. Enligt överenskommelsen ska ett tillfälligt garantitillägg införas innevarande år, för att sedan permanentas . Införandet av garantitillägget har stor budgetmässig påverkan. Sedan överenskommelsen gjordes så har ingen budgetmässig finansiering av garantitillägget presenterats, trots att exempelvis undertecknad har efterfrågat en sådan i en skriftlig fråga. I skrivande stund saknas en uttalad finansiering av garantitillägget, och har inte tagit ställning till ett eventuellt införande av detsamma. Trots detta har regeringen gett , i dess regleringsbrev, i uppdrag att förbereda ”för ett införande av garantitillägg”. En ordning där man först ger en myndighet i uppdrag att förbereda för någonting som det inte finns beslut om, och som inte finns aviserat i något budgetunderlag, kan betraktas som bakvänd och det är förhoppningsvis inte en vanligt förekommande arbetsmodell som statsrådet och regeringen tillämpar. Inte desto mindre så påverkar detta omvända arbetssätt och myndighetens arbetsbelastning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka förändringar av förvaltningsanslag har statsrådet fattat beslut om, och vilka av uppdrag har prioriterats ned för att myndigheten ska förbereda för en reform som inte har fattat beslut om?
fr · H911746 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:746 Tjänstekort för poliser i yttre tjänst av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den grova brottsligheten och otryggheten breder ut sig i hela , och särskilt utsatta har poliser i framför allt yttre tjänst blivit. De grovt kriminella hotar poliser, ibland på ett subtilt sätt genom att med hjälp av polisens tjänstekort ta reda på var polisen bor, var hens barn går i skolan och så vidare. Det är ganska lätt att ta reda på fakta om en polis genom efternamnet, som bland annat finns på polislegitimationen. Det här är inte bara ett hot mot den enskilda polisen utan också mot hela vår rättsstat. finns möjligheten att utfärda helanonyma så kallade särskilda tjänstekort i vilka namnet ersätts av ett tjänstenummer. Tjänstenumret är knuten till en enskild polis och kan vidimeras och identifieras hos . Men sådana kort får bara utfärdas för personer vars arbetsuppgifter innebär en påtaglig risk för att hen eller någon närstående utsätts för hot eller våld. Det här borde ändras så att grundregeln borde vara ett tjänstekort som innehåller ett tjänstenummer utan namn för alla poliser. När väl hotet kommit är det annars . Jag kan konstatera att även polisens fackförbund är av åsikten att poliser i yttre tjänst bör ha helt anonymiserade legitimationer. Brottsligheten finner ständigt nya vägar som vi som samhälle måste stå upp mot gemensamt. De som ytterst skyddar vårt samhälle mot brottsligheten är våra poliser, och vår uppgift måste vara att ge dem bästa möjliga förutsättningar att utföra sitt arbete. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder som underlättar för alla poliser i yttre tjänst att få tjänstekort utan namn och personnummer?
fr · H911747 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:747 Skärpta krav på pannhantering av (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) kommer nya skärpta krav för hantering av flis-, pellets- och vedpannor. Det kommer från och med då att ställas krav på certifiering eller intyg på besiktning av pannan. Om detta ej kan uppvisas kan aktuell pannoperatör åläggas en sanktionsavgift eller i värsta fall ett driftsförbud. Utöver detta trädde en ny reglering i kraft som ställer krav på att pannor hanteras av en certifierad pannoperatör. För en sådan certifiering krävs en utbildning i till en kostnad av , vilken sedan följs av ett prov. Funktionen av en sådan utbildning framstår för branschen som oklar och svårmotiverad. De olyckor som utbildningen i fråga är tänkta att förhindra har inom de gröna näringarna ej rapporteras tidigare, vilket gör att det går att ifrågasätta kraven. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Är ministern villig att se över utbildningskravet för pannoperatörer i ?
fr · H911748 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:748 Missförhållanden och bristande mänskliga rättigheter i fängelser av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) arresterades och fängslades HDP-politikern på falska grunder för ”terrorism”. Hon har drabbats av demens som snabbt förvärrats under hennes fängelsevistelse. i fängelset avled hennes mor. Moderns begravning utsattes för angrepp av en organiserad pöbel. Dessa händelser förvärrade tillstånd. Hennes hälsa är allvarligt hotad. Hon är inspärrad i ett fängelse av F-typ, där de allmänna villkoren är usla och det även förekommer misshandel och tortyr. Trots Aysels tillstånd fastslog forensiska medicinska institut att det antagligen skulle bli problem med medicinsk behandling och annan vård men att hon borde klara av en fortsatt fängelsevistelse. krävde Aysels advokat en ny undersökning. besöktes hon av HDP:s ledare , som fann att hennes tillstånd allvarligt förvärrats, att hon inte kunde ta hand om sig själv, hade svår minnesförlust och hade problem med att känna igen människor hon egentligen kände mycket väl. Det är väl känt att fångarna i dessa fängelser av så kallad F-typ utsätts för en behandling som strider mot mänskliga rättigheter. har det rapporterats om allt sämre förhållanden enligt CPT (or Degrading Treatment or Punishment). Flera fångar har ”hittats döda” i sina celler. Det gäller bland andra , , İlyas , Şuyur och Garibe Gezer. Några av dem har varit cancerpatienter som uppenbarligen har fått usel vård, andra har begått självmord. Det är uppenbart att det turkiska rättssystemet uppträder på ett sätt som strider mot mänskliga rättigheter och att det i fängelserna råder förhållanden som även dessa bryter mot mänskliga rättigheter. Detta måste den ta till sig och förmå EU att göra detsamma. Det torde också vara väl känt att den turkiska regimen även ute i letar efter flyktingar från och beskyller dem för ”terrorism” för att de har bekämpat de verkliga terroristerna (Islamiska staten) i och . Med tanke på de förhållanden jag har beskrivit borde det vara självklart att man är ytterst restriktiv och försiktig med att tillmötesgå den turkiska regimen när den begär att människor ska utlämnas till den. Den turkiska regimen är i sådana så kallade säkerhetsfrågor helt opålitlig. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att förmå EU att öka trycket på den turkiska regimen att frige politiska fångar, HDP:s medlemmar och folkvalda politiker, såsom ledare som Salahettin Demirtaş, Figen Yüksekdağ, och Diyarbakırs borgmästare , och för att kräva att rättssäkerheten allmänt höjs i och särskilt att mänskliga rättigheter respekteras i landets fängelser?
fr · H911749 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:749 Frigivning av politiska fångar i samt kurdernas och andra minoriteters grundläggande mänskliga rättigheter av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) Människorättsaktivisten och språkläraren arresterades . hade länge arbetat för organisationen sällskap. Hennes brott var att hon där undervisat barn i det kurdiska språket. Under första veckan 2022 dömdes hon till fängelse. Medborgarna i staden gav ett massivt stöd till Zahras arbete som modersmålslärare, och de protesterade efter domen. Hundratals demonstranter gick till fots till fängelset dit hon förts och låsts in bakom lås och bom. som undervisat har hennes arbete skett öppet och varit välkänt av myndigheterna. I den iranska grundlagen 2 kap. artikel 15 står det att läsa att det vid sidan av det persiska språket, som är det officiella myndighetsspråket i landet, är tillåtet att använda lokala och etniska språk i tidningar och medier och vid undervisning i minoriteternas litteratur. Hennes undervisning har alltså inte varit olaglig. Islamiska regimens domstolar verkar inte fatta beslut utifrån vad den iranska grundlagen säger. Rätten till ett eget modersmål är en grundläggande rättighet. Eftersom domen mot strider mot landets egen grundlag måste den ogiltigförklaras och försättas på fri fot. FN:s speciella rapportörer uttryckte stor oro när de fick kännedom om fängslandet av och att man ”kriminaliserat” en handling utan att detta har sin grund i någon lag utan snarare är ett rent påhitt av domstolen i . Att döma en ung kvinnlig lärare för att hon undervisat barn i det kurdiska språket, vilket är deras modersmål, till fängelse är ett brott mot både FN:s konvention om mänskliga rättigheter och iransk grundlag, och det är en i det närmaste ofattbar grymhet. Efter vad vi har erfarit vet vi att det som har drabbat inte är ett enstaka fall när det gäller kvinnors och minoriteters rättsosäkerhet när de släpas inför rätta i . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Kommer som enskilt land och inom EU och FN att driva frågan om Zahras och andra politiska fångars och samvetsfångars frigivning samt frågan om att kurdernas och andra minoriteters grundläggande rättigheter ska respekteras i ?
fr · H911750 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:750 Tomflygningar av (V) till Infrastrukturminister (S) Europeiska flygbolag gör tusentals flygningar med tomma flygplan bara för att behålla sina start- och landningstider. Enligt uppgift har endast flygkoncernen gjort över 18 000 tomma flygningar bara . Konsekvensen blir en mängd flygresor till ingen nytta med stora utsläpp av växthusgaser som följd. EU har tidigare tillfälligt ändrat i regelverket för så kallad slottider för att undvika tomflygningar. Det är hög tid att aktivera denna ändring igen. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att agera i EU för att tillfälligt ändra regelverket för slottider så att tomma flygresor kan undvikas?
fr · H911751 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:751 mellan och av (V) till Infrastrukturminister (S) görs 1,4 miljoner flygresor mellan och . Endast en liten del av svenskarna och norrmännen tar tåget mellan våra nordiska huvudstäder. tar det att resa mellan och , och avgångarna är få. Med fler och snabbare tågförbindelser skulle flygandet minska kraftigt, vilket skulle vara positivt för klimatet och utvecklingen mellan huvudstäderna. Det är fullt möjligt att uppnå detta, men då måste regeringen agera. Glädjande nog har både det norska () och regeringen () beslutat att utreda snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Här i går det tyvärr långsammare, trots att vi är många i som ligger på och att engagemanget lokalt och regionalt för snabba tågförbindelser till är stort. Det offentligt ägda bolaget 2.55 har exempelvis tagit fram ett konkret kostnadseffektivt förslag för hur sträckan –ska kunna köras på genom att utveckla befintlig järnväg och komplettera med en ny bana över gränsen mellan och . föreslår i förslaget till nationell infrastrukturplan att det bör göras en gemensam svensk-norsk utredning till utveckling av järnvägen –. ”En dialog mellan Jernbanedirektoratet och har inletts och myndigheterna är överens om att det vore värdefullt att genomföra en gemensam utredning som bl.a. undersöker möjligheterna att etappvis utveckla stråket samt ser över alternativa sätt att finansiera föreslagna åtgärder.” (sidan 143) vill med andra ord gå vidare med stråket –, men anser sig inte kunna agera utan ett konkret uppdrag från regeringen. har redan gått vidare och har, enligt den information jag har fått, nu utsett en projektledare för järnvägsförbindelsen. Norska regeringen och myndigheter förväntar sig nu att ska agera. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ge i uppdrag att tillsammans med sina norska motsvarigheter utreda hur järnvägssträckan –ska kunna utvecklas och finansieras i enlighet med resonemanget ovan?
fr · H911752 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:752 Kommunalt veto och energiförsörjning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det kommunala självstyret har en stark ställning i den svenska lagen. Kommunerna äger själva rätt att planera var man får bygga bostäder men också vindkraftverk. Detta har tjänat demokratin väl och innebär att de lokala företrädarna för folket har rätt att besluta om byggärenden. hörs i debatten från företrädare för vissa partier att denna lagreglering bör förändras. Man motiverar detta med att man annars inte kan få fram tillräckligt många platser att bygga vindkraftverk på. som detta debatteras finns också ett ständigt återkommande mantra, nämligen att den svenska energipolitiken skulle vara kostnadsneutral samt att regelverken skulle vara neutralt för de olika kraftslagen. Om regeringen överväger att se över lagstiftningen för den kommunala beslutanderätten för vindkraft, avser regeringen på samma sätt att se över lagstiftningen som reglerar kärnkraften? Det skulle i så fall gälla frågan om var den får placeras och respektive kommuns beslutanderätt. Min fråga till justitie- och inrikesminister lyder: Avser justitie- och inrikesministern att se över lagstiftningen när det gäller den kommunala vetorätten vad avser vindkraftverk, och kommer i så fall också etableringen av framtida kärnkraftverk att innefattas av detta?
fr · H911753 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:753 Antalet polisstationer på landsbygden av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) är en av de myndigheter som utför bland de mest grundläggande samhällsfunktionerna. Polisen är ytterst garanten för att medborgarna ska kunna känna sig trygga i sina närområden samt i att de brott som begås beivras och utreds. Givet denna grundläggande uppgift följer givetvis att tillgången till polisen samt dess närvaro är något som måste prioriteras. Detta för att alla ska kunna känna tillit till de brottsbekämpande och beivrande myndigheterna samt i vidare bemärkelse till rättsstaten i stort. har den senaste mandatperioden tillsammans med regeringen genomfört reformer och satsningar som framgent kommer att öka polistätheten, dels för att förbättra myndighetens förutsättningar att bedriva sitt uppdrag, dels för att tillförsäkra en ökad trygghet och polisnärvaro i hela landet. Vidare driver vi i förslag för att utöka polistätheten ytterligare för att minst motsvara det europeiska snittet. Mot bakgrund av samhällsbärande funktioner samt den ökande polistätheten blir det särskilt besvärande att ta del av den rapportering i medier som vittnar om nedläggningen av ett stort antal lokala polisstationer. I detta är landsbygden särskilt drabbad, vilket leder till ökad otrygghet och till att myndigheten inte får samma förutsättningar för att utföra sitt uppdrag i dessa samhällen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur avser ministern att säkerställa en fullgod polisbemanning i hela landet?
fr · H911754 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:754 HPV-vaccination i det särskilda vaccinationsprogrammet av (L) till Socialminister (S) ingår HPV-vaccination i det allmänna vaccinationsprogrammet även för pojkar i , som i många andra länder. lyfte i sitt beslutsunderlag fram män som har sex med män som en grupp med särskilt hög sjukdomsbörda och som inte skyddas av att partnern är vaccinerad så som män som enbart har sex med kvinnor. Personer som lever med hiv är en grupp som i större utsträckning utvecklar cancer på grund av humant papillomvirus än populationen i övrigt. Det är något som gäller oavsett annan grupptillhörighet som könsidentitet eller sexuell praktik. I flera länder, exempelvis och , infördes vaccination av pojkar i kombination med catch up-vaccination för unga och unga vuxna. Där uppmärksammades även riskgruppsvaccinationer i de grupper som är extra sårbara. Personer högre upp i åldrarna fick därför vaccinationer, allt utifrån evidensstöd. Det tar innan vi ser de positiva hälsoeffekterna av HPV-vaccination. begränsas insatserna till dem som är barn. Då får vi vänta ännu längre på effekterna genom uteslutningen av personer högre upp i åldrarna från vaccination. Mot bakgrund av detta vill jag föra fram frågan till regeringen om inte borde få i uppdrag att utreda riskgruppsvaccination, och att riskgrupperna ska inkluderas i det särskilda vaccinationsprogrammet. Det är en uppfattning som får stöd av de olika riskgruppsorganisationerna. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt tänker ministern agera så att får ett vaccinationsprogram när det gäller HPV som speglar de behov och den riskutsatthet som råder?
fr · H911755 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:755 Verkställande av utvisningar av (SD) till Statsrådet (S) Långt innan intåg i 2010 varnade vi för den alltför stora invandringens konsekvenser för . Alliansregeringens uppgörelse med om migrationen och Socialdemokraternas oförmåga att hantera frågan ledde till en enorm migrationsvåg till , vilket i sin tur satt vårt land i ett oerhört allvarligt läge. yttrade dåvarande inrikesminister, , i en intervju att uppemot 80 000 personer kan komma att utvisas från . Migrations- och justitieminister var ansvarig för lagstiftningen som möjliggör för berörda myndigheter att både uppsöka illegala migranter och verkställa utvisningar, ett ansvar som i stället hamnat hos integrations- och migrationsminister . har är det statsrådet gjorde bedömningen att uppemot 80 000 personer skulle kunna komma att bli utvisade från . Regeringen och sedermera regeringen har alltså haft hela på sig att komma med förslag som innebär att berörda myndigheter ges de möjligheter och de verktyg som de behöver för att upprätthålla inre gränskontroller och även för att kunna verkställa utvisningar. Initiativ rörande detta från statsråden och har dock lyst med sin frånvaro. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen vidtagit åtgärder, och i så fall vilka, för att ge berörda myndigheter de förutsättningar som de behöver för att vid mandatperiodens slut ha kunnat utvisa 80 000 personer?
fr · H911756 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:756 Tillgång till särläkemedel av (L) till Socialminister (S) Jag har under ställt frågor till regeringen om tillgången till särläkemedel för patienter med sällsynta diagnoser. Svaret har blivit att regeringen arbetar med frågan på basis av utredningar som gjorts, bland annat om forskning, prissättning och subventionering. Eftersom Europeiska läkemedelsmyndigheten prioriterar godkännandeprocessen för särläkemedel och satsar resurser på att tillgången på läkemedel som kan godkännas därför att nyttan överstiger riskerna utan dröjsmål är det bekymmersamt att svenska patienter, till skillnad från patienter med samma sällsynta diagnos i ett antal andra EU-länder, inte får tillgång till godkända läkemedel därför att de anses för dyra i förhållande till sin effekt. Just nu handlar det om ett läkemedel för behandling av cystisk fibros men också duchennes muskeldystrofi. Erfarenheter från andra EU-länder som har löst finansieringsproblematiken borde kunna tas till vara. Det är etiskt problematiskt att svenska patienter undandras godkända läkemedel av kostnadsskäl. Det ska påpekas att det inte bara är patienterna med sällsynta diagnoser som påverkas av det rådande förhållandet i utan också deras nära och kära. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Om och när kan regeringen komma med förslag till ändring av finansieringen av särläkemedel så att de även kan komma svenska patienter till del?
fr · H911757 · 2022-01-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:757 Korruptionen i av (M) till Statsrådet (S) är ett land som skakats av stora korruptionsavslöjanden. släppte den sydafrikanske chefsdomaren den första delen av tre i en korruptionsrapport som visar på mycket omfattande korruptionsnätverk under tidigare presidenten . tillsattes för att utreda korruptionen under Zumas tid som president , och är även åtalad för korruption . och plundrades enligt rapporten och denna state capture beräknas enligt vissa beräkningar ha kostat . Enligt var bistånd till ca . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur försäkrar sig statsrådet om att svenskt bistånd tillika svenska skattebetalares pengar inte gått till korruption i ?
fr · H911758 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:758 Ett fördjupat partnerskap mellan och Nato av (M) till Statsminister (S) har flera länder och regeringar försökt hantera det ryska hotet mot den europeiska säkerhetsordningen genom de så kallade förhandlingsförslag som då lanserades av president och . En remarkabel och farlig truppsammandragning har skett vid gränsen mot med över 100 000 soldater från rysk sida. hade statsminister ett telefonsamtal med Natos generalsekreterare om det uppkomna allvarliga läget där agerande och hotbilden mot dryftades. På Twitter skrev efteråt: ”Tack Natos generalsekreterare för vårt samtal om vikten av att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen och fördjupa partnerskapet mellan och Nato.” har redan som partnerland – och med en särskild relation till Nato i form av EOP () – ett omfattande utbyte i form av exempelvis övningsverksamhet, politiskt lägesutbyte, samverkan kring olika projekt och ambassadör på plats vid organisationens högkvarter i . Att statsminister har konsultation med Natos generalsekreterare är väl ytterligare ett exempel på rådande närhet. Frågan är hur detta ytterligare kan fördjupas? Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Utöver dagens nära samverkan med Nato, inklusive uppskattade deltagande i ett partnerskap i form av EOP, hur avser statsministern och regeringen att gå vidare med att fördjupa detta?
fr · H911759 · 2022-01-14 00:00:00 — Fråga 2021/22:759 En ny könstillhörighetslag av (L) till Socialminister (S) En utredning har genomförts med förslag om ersättning av den lag (1972:119) vi har om könstillhörighet. Lagrådsremiss har presenterats , vilket framgår av ett pressmeddelande . I lagrådsremissen finns förslag om två nya lagar innebärande modernisering av lagstiftningen och möjlighet för transpersoner att få mer makt över sina liv, sina kroppar och sin identitet. Här föreslås att processen för ändring av det kön som framgår av folkbokföringen skiljs från processen för kirurgiska ingrepp i könsorganen. I samband med regeringsförklaringen vid öppnande 2021 bibringades vi information om att ändring av folkbokföringen skulle genomföras under innevarande riksdagsår. Dock återfinns ingen proposition om detta i den propositionslista som presenterats . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När är en proposition om ändring i lagen om könstillhörighet i folkbokföringen och den lag om kirurgiska ingrepp i könsorganen som aviserats att förvänta, och vilka är skälen till fördröjningen?