ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111546 · 2022-05-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:1546 En jämlik obesitasvård av (M) till Socialminister (S) Obesitas är en komplex, kronisk sjukdom. Tidig diagnos och insatser samt ett gott och värdigt bemötande är av stor betydelse. Cirka 80 000 barn och 1,3 miljoner vuxna har obesitas. Det skiljer sig stort i landet hur obesitasvården är gällande att utreda, behandla och följa upp patienterna, med andra ord är obesitasvården ojämlik. har glädjande nog tagit fram nationella riktlinjer för sjukdomen obesitas, och dessa riktlinjer behöver nu omsättas i praktiken för att uppnå en jämlik obesitasvård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att ta några initiativ för att följa upp implementeringen av riktlinjerna för att uppnå en jämlik obesitasvård?
fr · H9111547 · 2022-05-06 00:00:00 — Fråga 2021/22:1547 Betydelsen av friskfaktorer tidigt i livet av (M) till Socialminister (S) Temat i rapporten har varit att belysa barns psykiska hälsa. Det framkommer i rapporten att det finns indikationer på att arbete med ett antal friskfaktorer leder till bättre hälsa. Friskfaktorer som lyfts fram är bland annat hälsosam kost, fysisk aktivitet och begränsad skärmtid. Tyvärr visar rapporten att av barn och ungdomar äter frukt, grönsaker och fisk enligt kostråden samt rör på sig per dag. Att tidigt i livet få en sund livsstil och goda hälsovanor spelar stor roll för folkhälsan i stort, och givetvis för den enskildes hälsa, . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern i sin tjänsteutövning att lyfta betydelsen av att satsa på friskfaktorer tidigt i livet?
fr · H9111548 · 2022-05-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1548 Kejsarsnitt för förlossningsrädda av (SD) till Socialminister (S) En ny studie från Children's National Hospital i , D.C. visade hur ökad depression, ångest och stress under graviditeten kan förändra fostrets hjärna. Detta innebär att moderns mentala och psykiska mående kan påverka ett barns tidiga kognitiva utveckling negativt. Det är den första studie av sitt slag som visat på sambandet mellan förändrade fosterhjärnor till följd av exponering för psykiska problem hos modern. Vidare finns det ingen motsvarande studie som visar på den negativa neuroutvecklingen hos spädbarn (inklusive social-emotionell utveckling). Även tidigare forskning har visat att ångest under graviditeten tycks påverka barns hjärnutveckling och att moderns mentala hälsa kunde förändra biokemin och strukturen i barnets hjärna. Vidare har symtom relaterade till stress visat sig vara ett av de vanligaste problemen vid graviditeter: Det upplevs av ungefär en fjärdedel av alla gravida individer, inklusive de med friska graviditeter och hög socioekonomisk status. Mot bakgrund av detta har studiens seniorförfattare, , som chef för på sjukhuset (ett av de tio bästa barnsjukhusen i ), kommit med följande slutsats: ”Vad som är klart är att tidiga ingripanden kan hjälpa mammor att minska sin stress, vilket kan påverka deras symtom och därmed deras barn positivt långt efter födseln”. Sammantaget har forskare sagt att de växande bevisen som dyker upp understryker vikten av att gravida kvinnor får psykiskt stöd. Därtill torde det vara tämligen självklart att samhället genom förlossningsvården inte ska orsaka onödig oro, stress eller ångest för gravida kvinnor, vilket tyvärr sker då många kvinnor som redan är förlossningsrädda – ändå mot sin vilja tvingas genomlida en vaginal förlossning. tvingas dessutom kvinnor som är förlossningsrädda att genomgå aurorasamtal för att i bästa fall få kejsarsnitt beviljat. Slutgiltigt beslut om beviljande av snitt sker så sent som , då modern redan gått nästan en hel graviditet med oro, ångest och stresspåslag. Nuvarande process med , som till råga på detta saknar evidens bakom sig och sker på experimentbasis, är således något som i onödan riskerar skada fostren. Mot bakgrund av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att möjliggöra för förlossningsrädda kvinnor att beviljas kejsarsnitt, mot bakgrund av de forskningsstudier som finns, och vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att minska stress, oro och ångest bland gravida?
fr · H9111549 · 2022-05-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1549 Läkemedel till av (SD) till Statsrådet (S) Enligt FN beräknas över 15 miljoner människor i vara i behov av akut humanitärt stöd, och totalt omkring 7,7 miljoner människor uppskattas vara på flykt inom . Detta är alltså internflyktingar, utöver de nästan 5,5 miljoner människor som har flytt landet. President har tydliggjort att sjukvårdssituationen i landet är extremt ansträngd och att de har ett enormt behov av mediciner. Faktum är att människor dör till följd av att det saknas något så enkelt som antibiotika. Utöver bristen på sjukvård och läkemedel har det , enligt Zelenskyj, förstörts närmare 400 sjukhus och vårdinrättningar. Regeringen har återkommande sedan invasion startade agerat senfärdigt, vilket kanske var som tydligast i frågan om vapenleveranser – som ju regeringen initialt var helt emot. Det har dock varit glädjande att regeringen dels bistått ekonomiskt, donerat sjukvårdsmateriel. Dock saknas fortfarande en donation av läkemedel, trots att det finns en hel del läkemedel som skulle kunna skickas dit. Enligt socialminister är det ett problem med det svenska regelverket som till följd av olika krav, såsom bestämmelser om minsta kvarvarande hållbarhetstid, förhindrar apoteksaktörer från att skicka mediciner. Det bör inte vara vare sig kontroversiellt eller ens svårt att skicka läkemedel, i synnerhet inte preparat som vi ska ha en stor tillgång på. Det kan då inte vara rimligt att en nödvändig biståndsinsats, i detta fall donation av läkemedel, ska förhindras till följd av onödig byråkrati eller eftersatta regler. Statsrådet önskas mot bakgrund av detta svara på följande: Har statsrådet vidtagit några åtgärder i syfte att möjliggöra för ökad donation av läkemedel till ?
fr · H9111550 · 2022-05-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1550 Tryggad gödselförsörjning av (C) till Statsrådet (S) Inför nästa års odlingssäsong finns en betydande risk att tillgången på mineralgödsel och användningen av densamma kommer att minska om inte situationen i eller världsmarknadspriserna dramatiskt förändras . En sådan minskning vore ett allvarligt slag mot svensk livsmedelsproduktion och försörjningsförmåga, särskilt i det säkerhetsläge landet nu befinner sig i. Många lantbrukare gör sina beställningar inför nästa odlingssäsong . Det innebär att det finns kort om tid att agera politiskt. anser att regeringen redan nu måste vidta åtgärder för att säkra tillgången till svensk mineralgödsel. En sådan konkret åtgärd är att se över vilka förutsättningar Kemikalieinspektionen har att göra en tillfällig EU-anpassning av sina gränsvärden för mineralgödselns kadmiuminnehåll, för att därigenom möjliggöra import av gödsel från fler länder än de som vi tidigare varit beroende av, däribland . har Kemikalieinspektionen möjlighet att utfärda en sådan dispens, men den måste enligt uppgift prövas från fall till fall, vilket riskerar att försena de nödvändiga besluten. Det hade varit bättre om myndigheten kunnat utfärda en allmän dispens . Därtill har myndigheten gett uttryck för att den kommer att behöva cirka för att fatta beslut, vilket är otillräckligt enligt . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet och regeringen att verka för att Kemikalieinspektionen ska ha förutsättningar att bidra till en tryggad gödselförsörjning inom jordbruket och ?
fr · H9111551 · 2022-05-08 00:00:00 — Fråga 2021/22:1551 Otrygghet för hyresgäster av (SD) till Statsrådet (S) I utsatta områden, men även i många andra tidigare vanliga områden, har brottslighet tagit över och otryggheten vuxit i omfattning. visar en ny rapport som baseras på en undersökning av Novus, på uppdrag av , bland annat större otrygghet hos hyresgäster . Då tillfrågade grupper enligt undersökningen jämförs, är det tydligt att boende i hyresrätter känner sig otrygga utomhus i sitt bostadsområde, medan de som bor i bostadsrätt inte känner sig otrygga i lika stor utsträckning. Boende i småhus som känner sig otrygga utgör en mycket liten andel jämfört med dem som känner sig otrygga och bor i hyresrätt. Undersökningen visar också att av tillfrågade boende i hyresrätt anser att det behövs åtgärder för att öka tryggheten. Åtgärder som framför allt efterfrågas är: bättre belysning, större polis- och väktarnärvaro, sociala insatser för unga och mer kameraövervakning. läggs stora resurser på att motverka brottslighet och otrygghetsproblem i olika områden och kommuner. Tillfrågade ser alltså brister i åtgärder, trots de olika samverkansprojekten som BID-samverkan och andra former av satsningar som görs i många kommuner i bostadsområden med hyresrätter, där problem finns. En grundbult för oss i inom bostadspolitiken är att alla ska ha en bra bostad, känna sig trygga i sina bostäder och bostadsområden, både i städer, där skjutningar och förstörelse bryter ned tryggheten, och på landsbygden, där stöldräder sprider oro. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ska statsrådet nu konkret agera för att hyresgäster ska bli trygga där de bor och för att få ned siffran för antalet otrygga helst till noll?
fr · H9111552 · 2022-05-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1552 A-traktorer av (M) till Infrastrukturminister (S) Vid ett besök av på Hedängsskolan kom A-traktorer upp på agendan. Det är en fråga som engagerar många unga. Eleverna tycker att dagens lagstiftning och regelverk borde förändras och har ställt följande brev till ansvarigt statsråd som jag har lovat att föra vidare i en skriftlig fråga: Förslaget från 8B på Hedängskolan: ”Vi anser att A-traktorers hastighetsgräns är för låg och orsakar problem i trafiken. Vi anser att det finns orsaker till att höja hastighetsgränsen /h. orsakar den låga hastighetsgränsen väldigt farliga stopp i trafiken då andra bilister gör farliga omkörningar och skapar mycket farliga situationer för alla inblandade. Det är oftast ungdomar i mindre städer och ute på landet som skaffar eftersom kollektivtrafiken inte går tillräckligt ofta. Där är vägarna ofta små och det kan vara svårt att köra om. När hastighetsbegränsningen bestämdes så var användningsområdet för a-traktorer en helt annan. kör de runt i trafiken på ett helt annat sätt. Det är inte rimligt att moppebilar som är väldigt mycket enklare/svagare i sin uppbyggnad får gå i /h. A-traktorer är oftast mycket säkrare då de är byggda av vanliga fordon. Fler A-traktorförare kommer att köra lagligt eftersom 50km/h är en mer rimlig hastighet att ta sig runt i trafiken i. Man tar sig dit man vill rimligt snabbt. Förarna kommer inte känna samma behov av att trimma sina a-traktorer. Man borde införa bilbältestvång i A-traktorer för att göra dessa ännu säkrare vid hastighetshöjning.” Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ som ligger i samma riktning som klass 8B:s förslag rörande A-traktorer?
fr · H9111553 · 2022-05-09 00:00:00 — Fråga 2021/22:1553 Svenska romers rätt till upprättelse av (S) uppmärksammades på flera platser i . Romerna i är en av våra fem nationella minoritetet (de andra är samer, judar, tornedalingar och sverigefinnar). Det är en status som beslutats för att säkerställa att dessa minoriter respekteras och att deras språk, kultur och mänskliga rättigheter får fullt utrymme i det svenska samhället. Minoritetslagstiftningen reformerades 2009. Det bäddade för beslut att ratificera två viktiga konventioner inom om rättigheter för nationella minoriteter. Dessa konventioner bör ses som folkrättsligt bindande. Klart stod emellertid att dessa beslut inte var tillräckliga för att blottlägga konsekvenserna av tidigare övergrepp eller fortsatt utsatthet som drabbat romer i nutid. Beslut fattades av den dåvarande regeringen om en granskning av hur romerna faktiskt hade behandlats . Rapporten, i form av en vitbok, beskrev omfattande och allvarliga kränkningar av grovt rasistisk karaktär. Dess titel var Den mörka och okända historien. beskrev historien och väckte därmed också frågan om den nutida verkligheten. Klart var att fall av diskriminering inte hade upphört. Därför tillsattes en kommission 2014 under benämningen Kraftsamling mot antiziganismen. Kommissionen visade i sin slutrapport att romer fortfarande utsattes för diskriminering. En av de frågor som kommissionen tog upp var polisens registrering av flera hundra romer utan andra skäl än att de var romer. Denna skandal hade avslöjats av en journalist och väckt debatt. Men de inom polismakten som var ansvariga för denna olagliga registrering ställdes aldrig till svars. Kommissionen –2016 hoppades på en tydlig markering från statsmakten, också genom en kollektiv ursäkt till landets romska medborgare. saknas en sådan officiell ursäkt från den svenska staten till det romska folket för de vidriga övergrepp som belystes i vitboken. Därför är min fråga till kulturminister : Avser ministern att ta några initiativ i denna fråga om en kollektiv ursäkt från svenska staten till det romska folket?
fr · H9111554 · 2022-05-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1554 Skolsäkerheten i svenska skolor av (SD) till Statsrådet (S) , som hade två allvarliga skolskjutningar, möter hoten mot skolan med säkerhetslärare och skärpta byggregler. Elever och skolpersonal övar på vad de ska göra om det uppstår en farlig situation. Regeringen har även ändrat byggreglerna så att nybyggda skolor har en extra dörr i klassrummen samt infört krav på att alla fönster i klassrummen ska gå att öppna. I varje skola måste det även finnas en säkerhetsplan och en säkerhetslärare som tillsammans med rektorn planerar skolans säkerhet. I har regeringen fattat beslut för att öka säkerheten för lärare och elever. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stärka skolsäkerheten i svenska skolor?
fr · H9111555 · 2022-05-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1555 Konsulärt stöd till svenskar under nedstängning av (SD) till Utrikesminister (S) De svenska konsulaten i utlandet är till för att på olika sätt bistå svenskar, i synnerhet vid nödsituationer eller då speciella omständigheter råder. Ett exempel på en mycket märklig omständighet är den långvariga nedstängning som just nu pågår i . Utbrottet innebär restriktioner som är oerhört svåra för oss boende i att förstå, och det är inte konstigt att det medför enorma problem för alla som bor där. Som exempel kan vi ta en svensk boende i vars familj har suttit inlåst i sin lägenhet i , helt utan möjlighet att lämna bostaden. Likt de andra hundratalet svenskar som bor i får han ingen hjälp alls av det svenska konsulatet på plats eller från . Det är givetvis förståeligt att det är svårt för personalen på ett konsulat att operera under en nedstängning, men det är vid just den typen av tillfällen som konsulärt stöd behövs som mest. Bara det faktum att restauranger i som erbjuder hemkörning klarar av att hålla öppet visar att en statlig myndighet borde klara av sina åtaganden. Det duger inte att som svensk medborgare då enbart hänvisas till en myndighetssida på internet. Utrikesminister önskas mot bakgrund av detta svara på följande fråga: Hur kan ministern motivera att den svenska konsulära verksamheten har stängts ned i , i ett läge där stödet kanske behövs som mest, och kan vi förvänta oss åtgärder mot bakgrund av detta?
fr · H9111556 · 2022-05-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1556 Kinesiskt ägande av vindkraft av (SD) till Statsrådet (S) Att mycket av den svenska debatten präglas av energipolitik är inte särskilt konstigt då vi till följd av regeringens politik nu tvingas genomlida hutlösa elpriser, som är en direkt konsekvens av en för låg elproduktion. Detta sker dessutom i då elektrifieringen av bland annat fordon ökar och då bränslepriserna skenar. Märkligt nog tycks fortfarande regeringen, men även företrädare för andra partier, tala sig varma om vindkraft och andra oförutsägbara energikällor. Under partiledardebatten var det enbart (SD) som inte såg behovet av en satsning på vindkraft, då han helt riktigt menade att fokus måste ligga på den stabila elproduktionen. Vad vi också har sett är att den svenska vindkraften till största delen ägs av utländska bolag. Närmare bestämt ägs två tredjedelar av utländska aktörer. Vad som är än värre är att vi vet att den enskilt största ägaren är ett kinesiskt statligt företag. –2020 köpte det kinesiska statliga energibolaget sex vindkraftsparker i norra , och den trend vi ser med kinesiska uppköp har enligt branschorganisationen skett . Vi vet att ofta använder sitt ekonomiska inflytande för att få politiska fördelar och att uppköp av företag inte bara är en ekonomisk investering utan även ett säkerhetspolitiskt verktyg. Genom att äga vital infrastruktur kan de om de önskar skapa en beroendeställning, varför de kan få sin politiska vilja igenom. bereds ett förslag från i . Det har dock gått på tok för regeringen att agera i denna fråga. Mot bakgrund av detta önskas statsrådet svara på följande fråga: Kommer regeringen att vidta några åtgärder mot bakgrund av det stora kinesiska inflytandet eller ägarskapet av svensk energiproduktion?
fr · H9111557 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1557 Öppna gränser mellan de nordiska länderna av (KD) till Statsrådet (S) Förhoppningsvis ser vi nu hur pandemin på allvar har avklingat och att vi alltmer kan gå över till det som vi skulle kalla ett normalt liv igen. Dock har vi, på många olika sätt, många sviter kvar efter pandemin. En av dessa sviter är de olika bekymmer som gränsstängningarna mellan våra nordiska länder ställt till med. hade vi i besök av den norska kronprinsfamiljen och en stor delegation från det norska näringslivet för att bland annat bygga upp relationerna mellan våra länder igen, vilket är bra. Dock måste mycket av arbetet göras mellan våra politiska församlingar. Vi måste vara betydligt bättre förberedda när nästa kris kommer så att vi inte hamnar i samma fallgropar igen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt jobbar de nordiska regeringarna nu för att vi ska kunna ha öppna gränser mellan de nordiska länderna vid nästa kris?
fr · H9111558 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1558 Regeringens agerande med anledning av tillkännagivanden som rör sjöfarten av (KD) till Finansminister (S) beslutade enhälligt om två tillkännagivanden till regeringen. Det första handlar om att utvärdera tonnagebeskattningssystemet och föreslå åtgärder för att bland annat utveckla systemet. Det andra handlar om att göra en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar, där föreslår att en särskild inriktning bör vara på om skatten inverkar negativt på företagens omställning till mer hållbara investeringar. ekonomi är liten och exportberoende, och eftersom av alla varor i något skede transporteras till havs är sjöfartsnäringen av stor vikt för vårt land. Det är också viktigt att öka antalet svenskflaggade fartyg, vilket är ett av huvudsyftena med tonnagebeskattningen. Fler svenskflaggade fartyg ger större tyngd och trovärdighet i IMO (Internationella sjöfartsorganisationen), vilket gör att kan driva på mer effektivt för kraftfullare miljöregler och för ett bättre sjösäkerhets- och arbetsmiljöarbete. Därtill är en större svenskflaggad handelsflotta nödvändig för att kunna säkerställa de behov som kan finnas i händelse av kris eller krig. Det är därför viktigt att vi har skattesystem som gör det attraktivt att bedriva sjöfartsverksamhet i och flagga svenskt. Att investera i teknik som ligger i framkant är i regel dyrare än att investera i konventionell teknik. Därför har stämpelskatten, förutom att den rent generellt fördyrar investeringar i fartyg, också en negativ effekt på klimatsmarta investeringar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Hur och när avser regeringen att agera i enlighet med de två ovan nämnda tillkännagivandena?
fr · H9111559 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1559 Inrättandet av ett House of i av (KD) till Utrikesminister (S) beslutade en nästan enig riksdag att tillkännage för regeringen att närvaro i ska förstärkas genom inrättandet av ett House of i . , som behandlat frågan, menar att det utvecklar relationerna och skapar möjligheter till ökade kontakter mellan och . Detta är klokt av flera skäl. och delar sådana centrala värderingar som respekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och yttrandefriheten. Men vi delar inte bara ovan nämnda kärnvärden, vi har också starka relationer när det gäller akademiskt utbyte och handel. Det finns en stor potential att fortsätta att fördjupa och stärka relationerna. utsätts ständigt för hot från , bland annat genom ständiga kränkningar med militärflyg. Det finns således många skäl för att markera vårt stöd till demokratin . är representerat i genom Business , men precis som nu har beslutat finns det anledning att inrätta ett House of . Flera länder i vår närhet har tidigare gjort samma sak. , till exempel, har ett British Office , och EU-länder som , och har gjort motsvarande namnbyten på sina kontor. Därigenom skickar dessa länder en tydlig signal om sitt stöd för demokratin . Det finns ingen anledning för regeringen att avvakta med att följa beslut. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : När kommer regeringen att hörsamma beslut och inrätta ett House of i ?
fr · H9111560 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1560 aggression i norra av (SD) till Utrikesminister (S) inledde ett nytt militärt angrepp mot kurdiska mål i norra , kallat Operation . Det är som bekant inte en ny företeelse utan följer ett mönster vi sett länge, varför undertecknad vid ett flertal tillfällen också lyft det med regeringen. Följden av den turkiska aggressionen är att civila tvingas genomgå ett fruktansvärt lidande, som spänningar och motsättningar ökar. I värsta fall kan detta bidra till att de mest hårdföra och radikala islamisterna från Islamiska staten eller får ny luft, om de utnyttjar situationen. Syftet med den kurdiska offensiven påstås vara att slå mot den radikala och av många länder terrorklassade gruppen PKK. Det ändrar dock inte det faktum att bryter mot internationell rätt genom att olovligen kränka ett annat lands territorium, vilket gör att det kanske inte är helt otänkbart att man passar på när större delen av västvärlden fokuserar på kriget i . Vi har sett samma typ av drag då man passat på då världen varit upptagen med coronapandemin. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka kontakter har ministern tagit med eller andra aktörer i regionen mot bakgrund av Operation , och avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att upprätthålla internationell rätt?
fr · H9111561 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1561 handläggning av ärenden med apatiska barn av (M) till Statsrådet (S) Inom barnläkarkåren lyfts behovet av självrannsakan i fråga om hanteringen av apatiska barn och en utredning om i vilken utsträckning barn kan ha farit illa. Att barn har farit såväl fysiskt som psykiskt illa vittnar tidigare rapporteringar om. Resultatet av en studie visar också att om barnen och familjerna separeras så är det större chans för tillfrisknande, och ett uppehållstillstånd är inte nödvändigt för tillfrisknande. Tvärtom kan det ha bidragit till att fler barn har insjuknat. Detta genom att ha legitimerat tillståndet och genom en viss behandling skapat incitament. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att följa upp handläggning av ärenden med apatiska barn och hur den kan ha bidragit till att barn farit illa?