ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912652 · 2022-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:645 av (SD) Hushållens skuldsättning och fråga 2021/22:652 av (SD) Reformer för unga vuxna på bostadsmarknaden har frågat finansministern vilka åtgärder han avser att vidta för att minska hushållens skuldsättningsgrad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat mig om jag, mot bakgrund av mina uttalanden, kommer verka för att sparbonusen utreds och införs och för att avskaffa det andra amorteringskravet. Regeringen tillsatte en utredning med uppdraget att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Syftet med åtgärderna är att underlätta inträdet på den ägda bostadsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Hushållens skulder har stigit i förhållande till hushållens samlade inkomster och regeringen, och har framhållit riskerna med den ökade skuldsättningen. För att stärka hushållens motståndskraft och minska riskerna som är förknippade med hushållens skuldsättning har , som är ansvarig myndighet för makrotillsyn, vidtagit flera åtgärder, bl.a. de två amorteringskraven. Regeringen anser att amorteringskraven har fungerat väl och bidragit till att öka hushållens motståndskraft. är det viktigt att utvärdera genomförda makrotillsynsåtgärder. har därför på regeringens uppdrag gjort en samlad utvärdering av åtgärderna. Utvärderingen visar att åtgärderna, bl.a. amorteringskraven, har bidragit till att bromsa och förebygga en utveckling där nya bolånetagare lånar allt mer. Utvärderingen visar också att utan åtgärderna skulle bostadspriserna och hushållens skulder vara på ännu högre nivåer än vad de är . Regeringen och fortsätter att följa utvecklingen och riskerna förknippade med hushållens skuldsättning.
frs · H912653 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:653 av (M) Straffrabatten för 18–20-åringar och fråga 2021/22:654 av (M) Översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar har frågat mig om jag avser att verka för en skärpt lagstiftning så att en 20-åring som begår den typ av brott som beskrivs i frågan ej blir tilldelad straffrabatt vid fällande dom. Hon har också frågat mig om jag och regeringen kommer att ta något initiativ till en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar. slopades den så kallade ungdomsreduktionen för unga myndiga som begår allvarliga brott. Lagändringen skedde eftersom vi sett att de straff som döms ut för lagöverträdare i den här åldersgruppen som begår allvarliga brott inte tillräckligt återspeglar brottslighetens allvar. Det har vi nu ändrat på. Reformen innebär att straffreduktionen för unga myndiga slopas om brottet har ett minimistraff på fängelse . Det handlar exempelvis om grov misshandel, grov kvinnofridskränkning och våldtäkt. Detsamma gäller för brott som i det enskilda fallet bör straffas med fängelse även om brottets minimistraff är lägre. En allvarlig misshandel av normalgraden som straffas med fängelse kommer alltså inte att leda till någon ungdomsreduktion. Viktigt är också att det, oavsett brottets allvar, inte längre ska krävas starkare skäl än normalt för att döma en ung myndig person till fängelse. När det gäller lagöverträdare i åldern 15–konstaterar jag att , vars betänkande ligger till grund för den slopade straffrabatten för unga myndiga, och i princip samtliga remissinstanser som yttrat sig i den delen, har bedömt att intresset att minska tröskeleffekter i förhållande till unga myndiga lagöverträdare inte kan motivera en ökad repressionsnivå för den som begår brott . Vidare har justitieutskottet så sent som uttalat att den nuvarande ordningen för påföljdsbestämning för åldersgruppen 15–har goda skäl för sig och att utskottet därför inte var berett att ställa sig bakom förslag om att förändra straffrabatten för den här åldersgruppen. Med det sagt är det angeläget att vi har trovärdiga påföljdsalternativ för omyndiga som möjliggör en tillräckligt ingripande reaktion vid allvarlig brottslighet och vid återfall. Det är mot den bakgrunden som vi införde den nya påföljden ungdomsövervakning. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . I utredarens uppdrag ingår bland annat att föreslå lagändringar som möjliggör tillräckligt ingripande påföljder vid mycket allvarlig brottslighet, innefattar adekvata återfallsförebyggande åtgärder och som svarar mot behovet av en trygg och säker miljö.
frs · H912654 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:653 av (M) Straffrabatten för 18–20-åringar och fråga 2021/22:654 av (M) Översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar har frågat mig om jag avser att verka för en skärpt lagstiftning så att en 20-åring som begår den typ av brott som beskrivs i frågan ej blir tilldelad straffrabatt vid fällande dom. Hon har också frågat mig om jag och regeringen kommer att ta något initiativ till en översyn av straffpåföljderna för 15–17-åringar. slopades den så kallade ungdomsreduktionen för unga myndiga som begår allvarliga brott. Lagändringen skedde eftersom vi sett att de straff som döms ut för lagöverträdare i den här åldersgruppen som begår allvarliga brott inte tillräckligt återspeglar brottslighetens allvar. Det har vi nu ändrat på. Reformen innebär att straffreduktionen för unga myndiga slopas om brottet har ett minimistraff på fängelse . Det handlar exempelvis om grov misshandel, grov kvinnofridskränkning och våldtäkt. Detsamma gäller för brott som i det enskilda fallet bör straffas med fängelse även om brottets minimistraff är lägre. En allvarlig misshandel av normalgraden som straffas med fängelse kommer alltså inte att leda till någon ungdomsreduktion. Viktigt är också att det, oavsett brottets allvar, inte längre ska krävas starkare skäl än normalt för att döma en ung myndig person till fängelse. När det gäller lagöverträdare i åldern 15–konstaterar jag att , vars betänkande ligger till grund för den slopade straffrabatten för unga myndiga, och i princip samtliga remissinstanser som yttrat sig i den delen, har bedömt att intresset att minska tröskeleffekter i förhållande till unga myndiga lagöverträdare inte kan motivera en ökad repressionsnivå för den som begår brott . Vidare har justitieutskottet så sent som uttalat att den nuvarande ordningen för påföljdsbestämning för åldersgruppen 15–har goda skäl för sig och att utskottet därför inte var berett att ställa sig bakom förslag om att förändra straffrabatten för den här åldersgruppen. Med det sagt är det angeläget att vi har trovärdiga påföljdsalternativ för omyndiga som möjliggör en tillräckligt ingripande reaktion vid allvarlig brottslighet och vid återfall. Det är mot den bakgrunden som vi införde den nya påföljden ungdomsövervakning. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . I utredarens uppdrag ingår bland annat att föreslå lagändringar som möjliggör tillräckligt ingripande påföljder vid mycket allvarlig brottslighet, innefattar adekvata återfallsförebyggande åtgärder och som svarar mot behovet av en trygg och säker miljö.
frs · H912655 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:655 av (M) Inrättandet av särskilda ungdomsdomstolar har frågat mig om jag och regeringen har påbörjat arbetet med att inrätta särskilda ungdomsdomstolar och, om inte, när och hur regeringen tänker påbörja det arbete som tillkännagivande föranleder. När unga begår brott ska insatser vidtas snabbt och påföljderna ska uppfylla berättigade krav på ingripandegrad och trovärdighet. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. På regeringens uppdrag pågår en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål för lagöverträdare under . En utredning har föreslagit att försöksverksamheten byggs ut och förlängs. Förslaget bereds i . Regeringen har också tillsatt en utredning som gör en bred översyn av regelverket för utredningar mot barn som misstänks för brott i syfte att säkerställa att sådana utredningar präglas av rättssäkerhet och effektivitet. Det har införts en ny påföljd, ungdomsövervakning, som kan väljas vid exempelvis allvarliga våldsbrott och rån. träder också nya regler i kraft som innebär att ungdomsrabatten slopas för 18–20-åringar vid allvarlig brottslighet. Regeringen har vidare beslutat att en utredare ska göra en översyn av reglerna om frihetsberövande påföljder för unga och bland annat föreslå lagändringar som möjliggör tillräckligt ingripande påföljder vid mycket allvarlig brottslighet. Regeringen har även vidtagit flera åtgärder när det gäller kommunernas arbete med unga som begår brott. Bland annat har , på regeringens uppdrag, lämnat ett förslag att öka möjligheten att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga, s.k. mellantvång. Förslaget har skickats på remiss. I budgetpropositionen avsätts medel till att subventionera kommunernas kostnader för placering av ungdomar på särskilda ungdomshem. Det görs också en förstärkning av . Utöver detta planeras en utredning för att se över ett system med s.k. ungdomskriminalitetsnämnder som ska kunna agera skyndsamt i brottsärenden som involverar barn och unga.
frs · H912659 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:659 av (M) Lärarförsörjningen har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra prognoser om lärarbristen. Allt börjar med en bra lärare. Det absolut viktigaste för att svenska elevers kunskapsresultat ska fortsätta höjas är fler utbildade och skickliga lärare som bedriver undervisning av hög kvalitet. Därför är det glädjande att nya lärarprognos visar att lärarbristen minskar jämfört med tidigare prognos. Men lärarbristen är fortsatt en stor utmaning för svensk skola. Av instruktion framgår att myndigheten har ansvar för att göra prognoser om skolans och förskolans behov av legitimerade och behöriga lärare och förskollärare. De prognoser publicerar utgår från den situation som råder vid prognostillfället och utgör en viktig grund för t.ex. regeringens framtida prioriteringar. Förändringarna av den prognostiserade bristen på lärare och förskollärare i prognoserna från olika år beror huvudsakligen på skillnader i myndigheternas bedömning av befolkningsutvecklingen. () gör var tredje år en grundlig genomgång av alla antaganden om barnafödande, dödlighet och migration. publicerade SCB en sådan grundlig befolkningsprognos. Antaganden om invandring och antal födda barn har förändrats i de olika befolkningsprognoserna, t.ex. antas det i den senaste prognosen att det kommer att födas närmare 195 000 färre barn . Sådana förändringar ger en minskad efterfrågan på lärare och förskollärare. Av Lärarprognos 2021 framgår att myndigheten gör bedömningen att det är lämpligast att publicera prognoser var tredje år. På så sätt kan lärarprognoser tas fram och publiceras i anslutning till de mer omfattande befolkningsprognoserna som presenteras av SCB var tredje år. Jag har förtroende för arbete med dessa prognoser. Regeringen har under de senaste två mandatperioderna arbetat med lärarförsörjningen. Målet för vårt starka samhälle måste vara att varenda elev ska mötas av utbildade och skickliga lärare – oavsett var i landet man bor eller vilken skola man går på.
frs · H912662 · 2022-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:662 av (KD) En ändamålsenlig ANDTS-strategi har frågat mig när regeringen avser att återkomma till med ett nytt förbättrat förslag till ANDTS-strategi. Låt mig börja med att instämma om vikten av en samlad strategi inom ANDTS-området. har arbetet inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet vägletts av en samlad strategi. Strategin har haft en viktig och stödjande funktion i det samlade arbetet på nationell, regional och lokal nivå. Särskilt viktigt är det att skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Regeringen har tagit emot tillkännagivande och avser att återkomma till .
frs · H912663 · 2022-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:663 av (M) Företrädare för har frågat mig huruvida jag och regeringen avser verka för att, i sammanhang och vid möten dit bjuds in, låta demokrati-företrädare som ges möjlighet att delta i stället för representanter för regim. är inte demokratiskt vald men ansvarig för händelseutvecklingen i . Kontakter med regimens företrädare utgör tillfällen att framföra och EU:s kritik mot repressionen mot folket i och det hänsynslösa utnyttjandet av migranter för att påverka EU. Regeringen fäster stor vikt vid dialog med den belarusiska oppositionen och civilsamhället. Såväl statsministern som EU-ministern och biståndsministern träffade under hennes besök i och framförde starka stöd till de demokratiska krafterna i . Under Östliga partnerskapets toppmöte stod stol tom med anledning av Lukasjenkoregimens agerande och suspendering av sitt deltagande. Höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik stod istället värd för informella samtal med representanter för den belarusiska oppositionen och civilsamhället . Europeiska rådets ordförande höll ett välkomstanförande och från EU:s medlemsländer deltog jag tillsammans med andra utrikesministrar
frs · H912664 · 2022-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:664 av (V) Studiemotiverande folkhögskolekurs och Arbetsförmedlingens reformering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Arbetsförmedlingen ska anvisa fler arbetssökande med kort utbildningsbakgrund till studiemotiverande folkhögskolekurs (SMF). Regeringen har ett antal övergripande prioriteringar för sitt arbete. Bland de viktigaste är att segregationen ska brytas och nya jobb skapas i hela landet. Om dessa mål ska kunna nås behöver också fler människor utbildas för att kunna ta de jobb som finns och som växer fram. Ungefär var tredje inskriven arbetslös saknar gymnasieutbildning. finns brist på utbildad personal inom många yrken. Enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev är det ett mål att öka övergången från arbetslöshet till reguljär utbildning. Arbetsförmedlingen ska även redovisa hur samverkan med folkhögskolor har upprätthållits. För att öka övergångarna till utbildning bland arbetssökande har regeringen också utvidgat möjligheterna för arbetssökande med behov av grundläggande eller gymnasial utbildning att kunna studera med bibehållen ekonomisk ersättning när det är motiverat för att kunna få ett jobb. Ytterligare en utvidgning är att fler arbetssökande inom jobb- och utvecklingsgarantin med behov av eftergymnasiala studier getts möjlighet att studera med aktivitetsstöd. och hela 2021 kunde studiestartsstöd lämnas till den som varit anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen oavsett hur länge personen hade varit arbetslös. För att utbilda för framtidens arbetsmarknad har regeringen satsat på en fortsatt utbyggnad av , med bland annat fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad vuxenutbildning, , universitet och högskolor samt folkhögskolan. Regeringen har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa hur samverkan med folkhögskolor har ägt rum. Arbetsförmedlingen har även fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten har utvecklat sin studievägledning och information om studiestödssystemet. På grund av det rådande arbetsmarknadsläget har efterfrågan på utbildningsplatser på folkhögskolan ökat och genom budgetbeslut tillförs ytterligare medel till folkhögskolan . Regeringen har dessutom återkommande gett uppdrag till Arbetsförmedlingen att säkerställa en fungerande verksamhet med likvärdig service i hela landet, inklusive en väl fungerande samverkan med både kommuner och andra aktörer. De studiemotiverande kurserna på folkhögskolan är en viktig del i regeringens satsningar på ökade övergångar till utbildning och i förlängningen till arbete. För den enskilde kan steget till att påbörja studier vara stort och där kan de studiemotiverande kurserna vara till hjälp för att hitta lusten, självförtroendet och motivationen att studera. Likväl för att skapa en plan för framtiden. Som själv nämner ser regeringen studiemotiverande kurser på folkhögskolan som en fortsatt viktig insats även i den reformerade arbetsmarknadspolitiken.
frs · H912665 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:665 av (L) Ett förbud mot omvändelseterapi har frågat mig om regeringen, likt och andra föregångsländer, avser att förbjuda omvändelseterapi. Ingen ska tvingas att genomgå omvändelseterapi. Det är brottsligt och kan bestraffas t.ex. som olaga tvång. Omvändelseterapi får inte heller förekomma inom hälso- och sjukvården. All behandling ska utgå från ett medicinskt behov. Eftersom t.ex. homosexualitet inte är en sjukdom är det varken något som ska eller får behandlas inom vården. Som framgår av mitt svar på riksdagsfråga 2020/21:2349 av har regeringen gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att kartlägga och sammanställa kunskap om s.k. omvändelseterapi riktad mot unga hbtq-personer. I uppdraget ingår även att i dialog med relevanta aktörer samla och redovisa en bild av unga hbtq-personers egna erfarenheter av företeelser som har uppfattats som omvändelseterapi. Av den delredovisning av uppdraget som MUCF lämnade till regeringen framgår att myndigheten har inlett ett omfattande arbete för att få en bild av hur utsattheten för omvändelseterapi ser ut i . Uppdraget ska slutredovisas . När regeringen fått in ett ordentligt underlag kan vi överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · H912666 · 2022-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:666 av (KD) Risken för krig i Bosnien och har frågat mig vad jag och regeringen gör inom ramen för de bilaterala samarbeten vi har i EU och FN för att motverka att Bosnien och faller samman som stat. Regeringen ser allvarligt på den politiska krisen i Bosnien och . Krisen är mer komplex, med flera parter och bakomliggande orsaker, än den beskrivs i fråga. Jag besökte senast Bosnien och , som OSSE-ordförande. Då förmedlade jag bland annat till presidentrådet och utrikesministern vikten av att lösa den politiska krisen genom dialog och samarbete för att bryta den politiska blockeringen och återgå till det nödvändiga reformarbetet. har också verkat för att EU ska vara aktivt och agera samordnat för att förmedla tydliga budskap till landets politiska ledarskap och bidra till att lösa krisen. Vid den del av som partnerländer var inbjudna till underströk jag behovet av fortsatt internationellt engagemang i Bosnien och . diskuterade läget i Bosnien och i samband med den viktiga mandatförlängningen av insatsen Eufor . I samtal med likasinnade länder i säkerhetsrådet framhöll vikten av att efterlevs. EU:s militära närvaro fortsätter att spela en viktig roll, vilket bekräftades i den strategiska översyn som genomfördes . Vi står också i kontakt med FN på landnivå för att diskutera hur kan vara behjälpliga i Bosnien och . har i nämnda och andra sammanhang varit tydligt med sitt stöd för Bosnien och suveränitet och territoriella integritet som ett, enat land. Vi har även varit tydliga med att samtliga politiska ledare i landet bör avstå från både retorik och handlingar som bidrar till att förstärka polarisering och kris, samt ageranden som underminerar landets EU-närmande. har antagit en ny strategi för reformsamarbete med västra för perioden –2027. Reformstödet syftar till att skapa stärkta förutsättningar för en demokratisk och inkluderande utveckling samt bidra till ländernas EU-närmande och komplettera EU:s verksamhet med fokus på grundläggande reformer.
frs · H912668 · 2022-01-03 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:668 av (KD) Vattenförsörjningen i har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är villiga att vidta för att motverka att vattentillgången stryps via Aloukstationen och därmed förhindra att barn, kvinnor och äldre i drabbas av den humanitära kris som bristen på dagligt dricksvatten medför. Jag har tidigare svarat på fråga 2020/21:2906 av (V) Vattenbrist i Rojava och fråga 2020/21:2948 av (SD) Vattenförsörjningen i Rojava. Dessa svar är också relevanta för frågan om vattenförsörjningen i .
frs · H912669 · 2022-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:669 av (KD) Legalisering av cannabis i har frågat EU-minister om den ser ett behov av att agera inom EU och gentemot med anledning av landets planer på legalisering av cannabis för att säkerställa att kring att ”vidta alla erforderliga åtgärder för att förebygga och straffa olaglig handel med narkotika” efterlevs, och i så fall på vilket sätt. Så som arbetet i regeringen är fördelat är det jag som ska svara på frågan. Bekämpningen av narkotika är en prioriterad fråga för regeringen. Narkotika påverkar hela samhället och regeringen arbetar på bred front med olika åtgärder för att motverka narkotika, bland annat genom att verka för tillgänglig vård och stöd av god kvalitet, effektiva förebyggande och tidiga insatser samt ett kraftfullt brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Narkotikaproblematiken är gränsöverskridande och därför krävs det gränsöverskridande lösningar. Eftersom narkotikahanteringen ofta är en del av organiserad brottslighet behöver insatserna samordnas med andra länder och internationella organisationer. Regeringens internationella narkotikapolitik utgår från ett folkhälsobaserat synsätt och med utgångspunkt i politiken för mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta arbetar regeringen aktivt för att en folkhälsoorienterad syn på narkotika ska stärkas inom EU och internationellt. Regeringen företräder en linje där restriktivitet ryms inom ramen för en folkhälsobaserad politik. har anslutit sig till flera internationella överenskommelser som kontrollerar narkotika, bland annat FN:s allmänna narkotikakonvention och FN:s konvention om psykotropa ämnen . Konventionerna anger ramar för hur de länder som ratificerat konventionerna ska stifta lagar. Lagarna ska begränsa narkotikaanvändningen till enbart medicinsk och vetenskaplig användning. All annan odling och försäljning av de ämnen som lyder under konventionerna är illegal. Ramarna i konventionerna är skrivna så att en medlemsstat kan välja att straffbelägga eget bruk eller inte. Såväl innehav som bruk av cannabis, som utgör narkotika, är olagligt i . Jag kan försäkra att regeringen kommer fortsätta att arbeta aktivt för att minska tillgången till illegal narkotika i samhället och bevaka intressen i frågan i internationella sammanhang såsom inom EU och FN.
frs · H912672 · 2022-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:672 av (M) Ersättning till riskgrupper och anhöriga har frågat mig om jag avser göra förändringar i lagstiftningen för riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper jämfört med tidigare gällande lagstiftning under pandemin samt om jag avser att ge i uppdrag att informera om det regelverk som man enligt informationen på pressträffen planerar att införa. Regeringen kommer att lämna förslag till finansiering för bland annat återinförande av ersättning till riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper i en extra ändringsbudget . Så snart har beslutat om finansieringen kommer regeringen att besluta om förordning som reglerar ersättningarna. Regelverket kommer att vara detsamma som har gällt tidigare under pandemin. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att förbereda införande och förlängning av vissa åtgärder med anledning av pandemin, däribland ersättning till riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper. I uppdraget ingår att ska vidta åtgärder för att enskilda och arbetsgivare ska få god information om de aktuella ersättningarna.