ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912931 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:931 av (M) Påverkan av politiska beslut genom ekonomiskt stöd har frågat mig om jag avser att vidta några lagstiftningsåtgärder som säkerställer att juridiska personer, exempelvis fackförbund, inte kan köpa sig inflytande och beslut av politiska partier. Låt mig inledningsvis börja med att slå fast att ett fritt och självständigt föreningsliv är en grundläggande del av vårt demokratiska styrelseskick. En viktig princip är föreningars och organisationers självständighet i förhållande till staten. Vårt öppna demokratiska styrelseskick kännetecknas också av att det finns utrymme för en mångfald av intressen, åsikter och perspektiv. Att det finns många aktörer som uttrycker åsikter och försöker påverka politiken är i grunden positivt eftersom det bidrar till ett bättre och mer levande demokratiskt samtal och till mer välgrundade beslut. har framhållit att det framstår som mindre lämpligt med hänsyn till föreningsfriheten, inte minst för dess betydelse inom arbetsrätten och den svenska arbetsmarknadsmodellen, att införa bestämmelser som begränsar vad organisationer på arbetsmarknaden får använda sina egna medel till eller som griper in i sådana ideella föreningars beslutsprocesser (bet. 2017/18:KU19 s. 62). Mot den bakgrunden avser jag därför inte att verka för ändrad lagstiftning.
frs · H912932 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:932 av (M) Handläggningstider för vapenlicenser har frågat mig vilka insatser eller beslut jag avser att initiera för att korta ned handläggningstider för vapenlicenser så att de är jämlika över landet. I enlighet med beslut om statens budget har anslag ökat med för att förkorta handläggningstiderna i vapentillståndsärenden. Regeringen har beslutat om regleringsbrev . Av regleringsbrevet framgår att myndigheten ska redovisa hur handläggningstiderna i vapentillståndsärenden har utvecklats och hur arbetet med att effektivisera processen för vapentillstånd fortskrider. Av redovisningen ska det också framgå vilket resultat i form av kortare handläggningstider som kan förväntas . Jag kommer således att fortsätta följa denna fråga noggrant.
frs · H912933 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:933 av (S) har frågat mig vad kan göra mer för att motverka ett pågående folkmord i och ge stöd till den demokratiska regeringen. Regeringen ser med stor oro på den allvarliga situationen i och har alltsedan kuppen agerat för att sätta press på militärjuntan. Militärens urskillningslösa och dödliga våld mot civilbefolkningen och de mycket allvarliga kränkningarna och övergreppen av de mänskliga rättigheterna är fullständigt oacceptabla. och EU har vid flertalet tillfällen starkt fördömt militärkuppen och de kränkningar som följt i dess kölvatten samt understrukit vikten av respekt för folkrätten, inklusive den humanitära rätten, och ansvarsutkrävande, nu senast i samband med årsdagen av militärkuppen . Regeringen insisterar på ett villkorslöst och frisläppande av alla som godtyckligt frihetsberövats i samband med militärens maktövertagande, att den civila regeringen ska återfå makten och att valresultatet från ska respekteras. Inom EU och i andra internationella fora agerar för att främja och stödja en demokratisk och fredlig utveckling i . Detta inkluderar bland annat dialog med prodemokratiska krafter, stöd till FN och regionala aktörer så som ASEAN, samt ett bistånd som fortsatt undviker att resurssätta eller legitimera militärens maktövertagande. Det är viktigt att och EU fortsätter att använda alla verktyg för att sätta press på militärjuntan. Vi gör det dels genom ekonomiska sanktioner och vapenembargo, dels genom att inte ge den internationell legitimitet.
frs · H912934 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:934 av Per Schöldberg (C) Kritiserad användning av bredbandspengar Per Schöldberg har frågat mig om jag är informerad om förhållandena, och i så fall, vilka slutsatser dras och vilka åtgärder planeras med anledning av uppgifterna i . har bl.a. rapporterat om att Open Infra , som beviljats en stor andel stödmedel av () för bredbandsutbyggnad, har anmälts 640 gånger till () och . För regeringen är det är viktigt att utbyggnaden av snabbt bredband kan ske i fortsatt hög takt och det är olyckligt när enskilda konsumenter drabbas av leveransförseningar eller att anslutningen till och med uteblir. När det gäller dröjsmål med leverans kan som exempel nämnas att det finns särskilda regler om reklamation m.m. som under vissa förutsättningar ger konsumenter rätt till ersättning för skador och att häva avtalet. har i samråd med fiberbranschen publicerat en vägledning om hur ett antal grundläggande konsumenträttsliga bestämmelser kan tolkas i fråga om avtal om fiber. Det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad regleras i förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. PTS är ansvarig myndighet för det bredbandsstödet i enlighet med den förordningen. Inom ramen för detta utfärdar myndigheten villkor för stöd samt utövar tillsyn över att villkoren följs. Enligt nämnda förordning ska en mottagare av stöd, på myndighetens begäran, lämna de uppgifter som behövs för uppföljning eller utvärdering av den åtgärd som stödet har beviljats för. Om stödmottagaren inte uppfyller villkoren blir den återbetalningsskyldig. På det belopp som ska betalas tillbaka ska ränta enligt räntelagen (1975:635) utgå. Det är viktigt att stödet är effektivt och att det bidrar till att regeringens bredbandmål nås. Enligt regleringsbrevet ska PTS sammanställa bl.a. i vilken mån återkrav av stödmedel skett till följd av att stödmottagare inte uppfyllt villkor för stöd. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) .
frs · H912935 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:935 av (M) Nordiska garantier för gränsfrihet har frågat näringsministern vilka åtgärder ministern avser vidta för att näringslivet ska kunna få garantier om en gränsfri arbetsmarknadsregion inom . Frågan har överlämnats till mig. Att den fria rörligheten i utgör en viktig fråga för regeringen framgick tydligt i regeringsförklaringen. Likaså att det nordiska samarbetet ska fördjupas och breddas. utgör grunden för våra förbindelser med , och innebär att båda länder är en del av den inre marknaden. I tillägg till det har vi naturligtvis det nordiska och bilaterala samarbetet, som på olika sätt fördjupat och breddat våra relationer. Att och ska utgöra en gemensam arbetsmarknadsregion är en viktig del av detta. Det råder ingen tvekan om att en del av de åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin har påverkat den fria rörligheten och skapat osäkerhet bland medborgare, investerare och företag. finns en ökad medvetenhet och bättre dialog kring dessa frågor. Som jag själv har betonat vid ett antal tillfällen, finns det ett behov av en strukturerad dialog och bättre nordisk samverkan inför nationella beslut om åtgärder som kan begränsa mobiliteten i händelse av kris. Detta är något jag, i egenskap av minister för nordiska frågor, fortsatt kommer att arbeta för.
frs · H912936 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:936 av Kopparklint (M) Utvecklingsarbetet på sträckan – Kopparklint har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skynda på utvecklingsarbetet gällande sträckan –. Det finns många viktiga och angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen att genomföra runt om i landet. presenterade regeringen en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Sammanlagt beräknas ramen uppgå till under den kommande planperioden –2033. Jag kan konstatera att har haft så mycket pengar till transportinfrastrukturen. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Förslaget har skickats ut på remiss. Sista svarsdatum för remissinstanserna är och därefter kommer förslaget att beredas i . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om . Regeringen gav i uppdrag att fortsätta att utreda bland annat stråket –med målsättningen att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. och är överens om att titta på möjliga vägar framåt för –och jag uppskattar att har ett ökat engagemang i frågan.
frs · H912937 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:937 av (M) Kostnadskontroll i infrastrukturprojekt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kostnadskontrollen i infrastrukturprojekt. Regeringen anser att kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar är helt avgörande för att kunna möta behovet av utbyggnad av infrastruktur. Det är viktigt att de medel staten tillför på infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) som överlämnades till poängterar regeringen vikten av en förbättrad kostnadskontroll och finansiell styrning. Det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt. Efter beslut med anledning av propositionen gav regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag till en trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av infrastrukturen för perioden –2033. har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033. Uppdraget innefattade att ska förbättra kostnadskontrollen samt påbörja arbetet med att utveckla metoder för att effektivisera både investeringar och väg- och järnvägsunderhållet i syfte att minska kostnaderna. har redovisat ett förslag till upplägg och tidplan för hur arbetet med en ökad effektivisering och kostnadskontroll ska genomföras. Förslaget bereds inom . Regeringen anser att kunskapsnivå om kostnadsutveckling och lärandet från tidigare erfarenheter behöver öka för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar och förebyggande av kostnadsökningar ska kunna göras. Just nu pågår arbete med nationell plan för transportinfrastrukturen, och förslaget är nu ute på en bred remiss. Regeringen utesluter inte ytterligare åtgärder för förbättrad kostnadskontroll. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen ta beslut om .
frs · H912938 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:938 av (M) Proportionerlig kompensation för elkostnader har frågat mig om jag avser säkerställa att förslaget om elpriskompensation blir proportionerligt i förhållande till elkonsumenternas faktiska kostnader. hänvisar till den elpriskompensation som regeringen presenterade detaljerna kring. Många hushållskunder har drabbats av högre elpriser , som en effekt främst av höga elpriser på kontinenten till följd av höga priser på främst naturgas. Syftet med elpriskompensationen är att mildra konsekvenserna av dessa högre elpriser. Den föreslagna modellen för kompensation är utformad som en trappa där lägsta trappsteget ligger på en förbrukningsnivå om 700 kWh , där kunden kommer få en kompensation på –. Det högsta trappsteget ligger på en förbrukningsnivå från 2 000 kWh och uppåt där kunden kommer att få , alltså totalt . Elpriskompensationen träffar främst småhus, radhus och villor samt vissa lägenheter där förbrukningen har varit hög. Det främsta skälet till att kompensationen baseras på förbrukning och inte kostnad är att regeringen snabbt vill få ett system på plats som är enkelt för berörda aktörer att administrera, och som i slutändan leder till att hushållen snabbare kan få del av ersättningen. Vi vill undvika situationer där individer hamnar i ekonomiskt trångmål och får stöd först . En lösning som bygger på kostnad skulle ta att få på plats och vara svårare att administrera. En kompensation som bygger på elförbrukning kommer i många fall också träffa dem som har en hög kostnad för elen. Som noterar riktar sig stödet även till hushåll i norra som har fått högre elräkningar, även om priserna har varit betydligt lägre i elprisområde 1 och 2 än prisområde 3 och 4. Hushållen i norra beräknas få del av en mindre del av det totala stödet, . Regeringen vill att hela landet omfattas. Jag vill i sammanhanget också poängtera att detta är en exceptionell åtgärd i ett exceptionellt läge. Regeringen jobbar med en bred palett av åtgärder som på medelkort och lång sikt ämnar att stärka svensk elmarknad, i fråga om bl.a. nätutbyggnad, kapacitetshantering och främjande av ny elproduktion. Jag vill slutligen poängtera behovet och vikten av energieffektiviseringsåtgärder för såväl hushåll som offentliga och kommersiella fastigheter, en fråga som jobbar aktivt med genom kunskapsförmedling, finansiella stöd och forskning. Detta kan avsevärt minska kostnader för elförbrukning som det är en bra för klimatet.
frs · H912940 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:940 av (C) Effektivare bekämpning av drograttfylleri har frågat infrastrukturminister om han tänker verka för att regeringen lämnar förslag om att ge polismän och tjänstemän från och möjlighet att rutinmässigt genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att köra påverkad av narkotika innebär att man utsätter andra människor för stora risker. Det kan inte tolereras. Det är viktigt att den som begår trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och att det finns goda förutsättningar att upptäcka brottsligheten. Regeringen har tagit flera initiativ på området. remitterades förslag om att maximistraffet för bl.a. rattfylleri höjs från fängelse till fängelse . Det innebär att den som kör påverkad vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett ingripande av polis eller tulltjänsteman. Det föreslås även att maximistraffet för grovt rattfylleri höjs från fängelse till fängelse . Vidare lämnas förslag som innebär att det vid återfall i rattfylleribrott normalt ska dömas för grovt rattfylleri. Regeringen har också tillsatt en utredning som har haft i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för att utföra sållningsprov av narkotika i trafiken. Utredningen har föreslagit en ny lag som möjliggör sådana prov, även utan att misstanke om brott föreligger. Enligt förslaget ska analys av ögon och ögonrörelser samt salivtester kunna utföras av polismän samt av tjänstemän vid och . Förslaget har remitterats och bereds nu i .
frs · H912941 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:941 av (SD) har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att få på plats en rimligare miljöprövning. kommer omfattande insatser att krävas för att ska kunna nå målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Miljöprövningsprocessen är en prioriterad fråga i detta arbete. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att miljötillståndsprocessen ska vara modern och effektiv, som ett högt miljöskydd uppnås. En rättvisande och offentlig statistik är grunden för att hitta rätt åtgärder och är en del i vårt samlade arbete för att effektivisera miljöprövningarna. Därför har regeringen beslutat om uppdrag till länsstyrelserna, och om statistik för miljötillståndsprövningen. Myndigheterna ska samla in, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med. arbetar en utredning med syfte att föreslå horisontella förändringar i miljöprövningen för att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare miljöprövningsprocesser med bibehållet miljöskydd. Utredningens betänkande ska överlämnas . För att möjliggöra en effektivare handläggning av mål och ärenden avsattes i budgeten avsättes ytterligare medel till tillståndsmyndigheter. För att möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande i mark- och miljödomstolarna ändrades också sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna. För att åstadkomma en effektivare prövning och påskynda näringslivets klimatomställning har regeringen sett att metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt behöver utvecklas. Regeringen har gett länsstyrelserna ett sådant uppdrag vari ska stödja länsstyrelserna i arbetet med regel- och policyutveckling. Kunskapen om och förutsägbarheten avseende processens olika steg behöver öka för att sökande ska ge in mer kompletta underlag och ansökningshandlingar. Regeringen har i regleringsbrev avseende och länsstyrelserna uppdragit åt och länsstyrelserna att i samråd med genomföra en förstudie som syftar till att se över förutsättningar för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Regeringen har också gett berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en samlad statistik för miljöprövningen. Statistiken är viktig för att identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt och därigenom påskynda näringslivets klimatomställning. Regeringen har dessutom beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt för att på så sätt effektivisera processen. Det pågår alltså mycket arbete från regeringens sida gällande miljötillståndsprocesser. Det är ett arbete som regeringen ser fram emot att fortsätta tillsammans med övriga samhällsaktörer, som ett led i den gröna omställningen.
frs · H912942 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:942 av (M) slotts framtid har frågat mig hur jag ser på slotts utvecklings-möjligheter och om jag är beredd att initiera ett annat ägande, kanske som en stiftelse. har en stor potential att vara ett attraktivt besöksmål med en intressant historia med sin närhet till , och . bedriver hyresgästen framtid konsertverksamhet, utställningar och museiverksamhet samt tillgängliggör för evenemang och bröllop. har bl.a. bistått föreningen med att ta fram en besöksmålsutvecklingsplan och bjudit in föreningen till ett nätverk för besöksmålsutveckling med syfte att historiska besöksmål skall säkras för en långsiktig och hållbar framtid. I samband med och SOU 2013:55 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden, lyfts fram som ett objekt som staten inte måste äga eftersom inte beskriver statens historia. Den politiska inriktningen för statens kulturfastigheter framgår av strategin för statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter (prop. 2016/17:116 s. 160-167). Objektet ingår i Statens fastighetsverks anpassningsplan för att balansera fastighetsbeståndets storlek och ambitionsnivå för underhåll och utveckling. lyfts fram i planen som ett objekt som behöver en fördjupad utredning för att bedöma framtida förvaltning.
frs · H912943 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:943 av (SD) Tågförseningar till och från norra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att komma till rätta med de omfattande trafikstörningarna i tågtrafiken mellan och norra . En god punktlighet är viktigt för att säkerställa tillgängligheten och järnvägens förtroende bland resenärerna. För att skattemedel ska används på bästa sätt är det viktigt att säkerställa hög kvalitet i de offentliga inköpen som genomförs av de upphandlande myndigheterna. I det här fallet är det som upphandlat trafik till övre och och det är också ansvar att säkerställa att tågoperatören fullföljer sitt åtagande enligt avtalet. Om avtalsenlig punktlighet inte uppnåtts av tågoperatören har verktyg såsom vite att använda, vilket myndigheten gjort i berörda fall. arbetar fortsatt för att förbättra järnvägsanläggningens tillstånd och många banarbeten kommer att genomföras . pågår det också ett samarbete inom Järnvägsbranschens samverkansforum, JBS, som har bildats av aktörer inom järnvägsbranschen i för att prioritera och driva på järnvägens förbättringsarbete. Ett prioriterat område inom det gemensamma initiativet är en förbättrad punktlighet. En väl fungerande järnväg är viktigt för regeringen och jag kommer fortsatt att följa frågan i min dialog med och branschen.
frs · H912944 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:944 av (C) Stödåtgärder för kulturbranschen har frågat kulturministern vad hon och regeringen avser att vidta för åtgärder så att beslutade stöd faktiskt når drabbade kulturföretag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Pandemin har utmanat kulturliv i grunden, och det är hela kulturlivets mångfald av företag och aktörer som har drabbats. Regeringen har sedan pandemins början vidtagit långtgående åtgärder för att skydda kulturen genom krisen och stötta kulturlivet. har fördelats i särskilda kulturstöd och kommer ytterligare medel fördelas. Kulturföretagare har även kunnat ta del av andra näringspolitiska stöd, såsom evenemangsstödet. Det stämmer som frågeställaren skriver att endast en liten del av de budgetmedel som avsattes för evenemangsstödet har använts. Evenemangsstödet infördes för att arrangörer skulle våga planera för att genomföra evenemang när smittläget så tillät. Stöd lämnas för evenemang som inte kunnat genomföras eller har begränsats i väsentlig utsträckning till följd av restriktioner med anledning av pandemin. Det finns flera orsaker till differensen mellan utbetalat evenemangsstöd och budgeterade medel för stödet. Dels var det svårt att uppskatta behovet. Dels hade restriktionerna varit relativt omfattande när stödet infördes, så det är troligt att det inte hade planerats för så många evenemang. Restriktionerna lyftes dessutom vilket möjliggjorde evenemang. Summan av utbetalt stöd bör alltså inte ses som en måttstock på om stödet har fungerat eller inte. Till följd av den ökade smittspridningen aviserade regeringen sin avsikt att förlänga stödperioden för evenemangsstödet till och med mars . För att skapa ytterligare säkerhet för aktörerna framåt föreslår regeringen nu i en extra ändringsbudget (prop. 2021/22:113) att stödperioden förlängs ytterligare, till och med . Regeringen höjer också stödet från av de stödberättigade kostnaderna för evenemanget och stödets takbelopp från till . Vidare kommer regelverket ändras så att evenemang med flera föreställningar kan vara delvis stödberättigade även om inte hela evenemanget är planerat till stödperioden. Slutligen är det viktigt att påpeka att evenemangsstödet är ett komplement till andra krisstöd, såsom de särskilda stöden till kulturen som jag nämnt inledningsvis, samt till omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive handelsbolag och stöd vid korttidsarbete. stärker regeringen evenemangsstödet och det är värt att påminna om att de som uppfyller kriterierna för stödet också ska få det beviljat.
frs · H912945 · 2022-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:945 av (M) Skrivelsen om Nordiskt samarbete 2021 har frågat mig om regeringen avser att lägga fram sin skrivelse om nordiskt samarbete 2021 tidigare än juni för att möjliggöra riksdagsbehandling före riksdagsvalet . Regeringen har gjort en samlad bedömning av alla propositioner och skrivelser och dragit slutsatsen att några behöver överlämnas till senare än planerat. Det innebär inte att det nordiska arbetet är mindre viktigt. Covid-19-pandemin har visat att det nordiska samarbetet fortsätter vara mycket betydelsefullt för och att det behöver stärkas. Regeringen fortsätter att prioritera det nordiska samarbetet högt och jag ser fram emot fortsatt arbete tillsammans med för att ska bli världens mest hållbara och integrerade region.