ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111562 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1562 Förbud mot utländska investeringar inom skyddsvärda områden av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Andelen utländska ägare av svensk vindkraft har närapå fördubblats på bara , och den enskilt största ägaren är ett statligt kinesiskt bolag. Det krävs miljardinvesteringar för att bygga dessa vindkraftsparker, och den typen av kapital finns ofta hos internationella bolag. ska naturligtvis välkomna utländska investeringar, även inom vindkraftsområdet. Det är dock viktigt att säkerställa att utländska investeringar inom skyddsvärda områden i kan förbjudas om det är nödvändigt. ska inte försätta sig i beroendeställning till auktoritära stater eller som riskerar våra säkerhetsintressen. bereder nu förslag som lagts fram i denna riktning i utredningsbetänkandet Granskning av utländska direktinvesteringar (SOU 2021:87). Utredningen har pekat på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Syftet är att kunna kontrollera uppköp och strategiska förvärv av företag som har betydelse för svenska säkerhetsintressen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser regeringen att lägga fram förslag till i den riktning som föreslås i betänkandet (SOU 2021:87)?
fr · H9111563 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1563 Uppföljning av priset på drivmedel efter skattesänkningen av (MP) till Finansminister (S) Sju av åtta partier har lovat att i varierande grad sänka priset på bensin och diesel ”vid pump”. Endast har avstått denna tveksamma tävling. För den socialdemokratiska regeringen innebar löftet att skattesänkningar skulle göras så att priset skulle sänkas med och per liter. kan bestämma hur skatten ska se ut, men priset vid pump beslutas inte politiskt. Vi lever trots allt i en marknadsekonomi, och vi har inte politiskt beslutad prissättning. Skattenivån påverkar dock självklart priset. Men att skatten sänks innebär inte med automatik att det får samma genomslag vid den omtalade pumpen. En möjlig konsekvens är att det i stället blir ökade marginaler och intäkter för drivmedelsbolagen eller tidigare i produktionsledet. En analys har visat att de skattesänkningar på drivmedel som gjorts i många av EU:s medlemsländer kraftigt gynnar den ryska ekonomin. Min fråga till finansminister är: Kommer ministern och regeringen att göra en utvärdering av den genomförda skattesänkningen på drivmedel, för att se om löftet om sänkt pris vid pump infrias och hur sänkningen har påverkat oljebolagen?
fr · H9111564 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1564 Den enskildes inflytande i samrådsprocessen av (C) till Klimat- och miljöminister (S) När ny infrastruktur och nya elledningar ska byggas ska samråd ske med markägare och kommuner med flera. Det finns reglerat att samråd måste ske. Dock ser det väldigt olika ut hur samråd sker runt om i landet och hur olika statliga myndigheter och verk genomför samråd. I står det enbart att samråd ska ske men inte hur det ska gå till. Hos en del myndigheter och statliga verk ska anmälan ske till samråd, och på andra ställen sker det via öppet hus. Skillnaden är alltså väldigt stor, och detta gör att det blir olika förutsättningar för hur den lilla människan kan vara med och ta del av underlag och påverka olika objekt via samråd. Jag frågade statsrådet via en skriftlig fråga om statsrådet anser att samråd fungerar bra, och om inte, vad statsrådet tänker vidta för åtgärder. Statsrådets svar var att samråd är viktigt och att det finns flera sätt att genomföra detta på. Jag blir uppvaktad av mängder med människor och organisationer som anser att samrådet inte alltid fungerar och där exempelvis markägarens åsikter inte alltid kommer fram. När statsrådet hör om dessa exempel bör hon vidta åtgärder. Statsrådet svarade heller inte riktigt på frågan om det tydligt framgår hur ett samråd ska gå till. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister följande: Anser ministern att det tydligt framgår i bestämmelser om samråd att de berörda ska ges inflytande och delaktighet, och om inte, tänker ministern vidta några åtgärder för att stärka den enskildes rätt till inflytande i samrådsprocessen?
fr · H9111565 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1565 Isbrytare av (SD) till Infrastrukturminister (S) Tillgänglighet är det övergripande målet för transport- och infrastrukturpolitiken, och att trafikslagen ska behandlas lika är en bärande princip. och står med var sin föråldrad isbrytarflotta, vilket föranledde utvecklingsprojektet för nästa generations isbrytarkoncept. blev designen klar för det svensk-finska isbrytarprojektet. Isbrytarna är mer effektiva, har modernare teknik, kan köras med fossilfri biometanol och är mer energieffektiva. Fartygsmodellsförsök i bassäng, både i is och i öppet vatten, har visat att de uppfyller alla krav. Om allt går enligt plan kan byggnationen av den första isbrytaren starta , med leverans 2026. egna isbrytare och verkets arbetsfartyg med isbrytarförmåga är i stort behov av att bytas ut. Det är dock så att inte har ekonomi att finansiera de nya isbrytare som behövs för att hålla svenska farleder öppna . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att tillskjuta medel för att bygga de nya isbrytarna som behöver för att hålla farlederna öppna ?
fr · H9111566 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1566 Underhåll av vägar och järnvägar av (SD) till Infrastrukturminister (S) I en aktuell tidningsartikel uttalade en oro för nedbrytningen av vägar och järnvägar. Det är en oro som jag delar. Underhållet har länge varit eftersatt. Ansvaret för detta faller tungt på denna men även tidigare regeringar. Trots ökade satsningar i nationell plan om närmare 900 miljarder kommer vår infrastruktur att vara i sämre skick än . Vägar på hundratals mil har fått hastighetsnedsättningar, och järnvägen får akut lagas då räls drabbats av sprickbildningar, vilket skapar förseningar för trafiken . Att bygga infrastruktur i form av ny stambana, som regeringen uttrycker sig i stället för att kalla det för höghastighetsjärnväg, tar och är mer kostsamt än att effektivisera befintlig infrastruktur. infrastruktur befinner sig i en mycket allvarlig situation. Ytterligare satsningar förutom de som föreslagit i nationell plan behövs på underhållet om inte infrastruktur och konkurrenskraft ska försämras ytterligare. Utöver underhåll behövs även satsningar på investeringar som exempelvis dubbelspår och fyrspår samt mötesspår och längre perronger. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att göra förändringar i nationell plan för att förstärka underhållet av väg- och järnvägsnätet?
fr · H9111567 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1567 Effektivare hantering vid utbetalning av ersättning till brottsoffer av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Undertecknad ställde en skriftlig fråga till justitie- och inrikesminister gällande processen kring utbetalning av skadestånd till brottsoffer (Proportionerlig ersättning till brottsoffer, skriftlig fråga 2021/22:1536). En del av min fråga var på vilket sätt ministern avser att konkret utveckla en välfungerande process för ersättning till brottsoffer så att den inte fördröjs eller riskerar att helt utebli. I sitt svar besvarar ministern endast den del av min fråga som rör storleken på ersättning till brottsoffer. Jag delar ministerns uppfattning att det är viktigt att stärka brottsoffers ställning och att brottsoffer ska få upprättelse för den kränkning som brottet inneburit. Därför välkomnar jag den proposition till om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer som regeringen lagt fram. Frågan om processen kring själva utbetalningen kvarstår dock. Dagens system innebär att brottsoffret ibland själv behöver kontakta den skadeståndsskyldige för att få sin ersättning. Det är inte en rimlig ordning att brottsoffer tvingas ägna både tid och kraft åt att få sin självklara rätt. riktade också ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att hanteringen av ersättning till brottsoffer bör effektiviseras. Därför ställer jag åter frågan till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att agera för att följa tillkännagivande om att effektivisera utbetalningen av ersättning till brottsoffer så att ersättningar inte fördröjs eller uteblir, och när kan vi förvänta oss ett förslag från regeringen med den innebörden?
fr · H9111568 · 2022-05-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1568 Verkställande av att inrätta ett House of i av (SD) till Utrikesminister (S) Enbart Socialdemokraterna röstade emot när valde att bifalla bland annat en motion från undertecknad om att förstärka närvaro i genom inrättandet av ett House of i . Detta är ett beslut som möjliggör för utvecklade relationer mellan våra båda länder samt en förbättrad svensk representation för svenskar boende i . Det finns ett ömsesidigt intresse av att utnyttja potentialen med ett långtgående akademiskt utbyte som även medför utökade handelsrelationer. Ett fördjupat samarbete mellan och skulle kunna utveckla redan befintliga satsningar på välfärd och utbildning samt stimulera ekonomiska investeringar. Inte minst mot bakgrund av att såväl som är framstående producenter av högteknologiska produkter och att är en given destination för innovationskraftiga svenska företag borde det således inte finns några hinder att skynda på processen med att verkställa beslut. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: När kan vi förvänta oss att regeringen verkställer beslut om utökade bilaterala samarbeten med samt inrättandet av ett House of i ?
fr · H9111569 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1569 Återbetalningskrav för redan utförd assistans av (SD) till Statsrådet (S) varnade för att tillämpningen av ett nytt domslut angående väntetid och beredskap skulle kunna leda till att flera tusen personer skulle riskera att förlora sin rätt till assistans. Efter påtryckning av funktionshindersrörelsen och många av oss oppositionspartier fattade regeringen beslutet att tvåårsomprövning av rätten till assistansersättning skulle tas bort. Omprövningsbestämmelsen ersattes med en bestämmelse som gör det möjligt för att i stället, på förekommen anledning, ompröva beslut om assistans i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade. För att omprövning ska göras krävs att rätten till assistansersättning har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden hos den försäkrade. Det är rättsligt otydligt vad detta betyder därför att det i vissa delar är oklart vad väsentligt ändrade förhållanden innebär då det inte framgår direkt av lagtexten i 51 kap. 12 § socialförsäkringsbalken och ej heller i förarbetena. Läget kan te sig som att det i stället för tvåårsomprövningar tillkommer andra minst sagt kreativa lösningar som till exempel hänvisning till väsentligt ändrade förhållanden när en assistansberättigad flyttat till en ny stad, trots att ett assistansbehovet inte skiljer sig beroende på bostadsort och trots att minskat behov ej föreligger. Den assistansberättigade är alltid skyldig att anmäla väsentligt ändrade förhållanden och blir återbetalningsskyldig om så ej görs, retroaktivt och trots att otydligheten gjort att det inte är en medveten handling. Uppenbart fusk ska naturligtvis alltid beivras. Men lagens otydliga utformning gör att uppfattningarna om vad som avses när det gäller väsentligt ändrade förhållanden skiljer sig åt. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Med tanke på att det inte direkt framgår i lagtext och förarbeten vad som avses med väsentligt ändrade förhållanden, anser statsrådet det rimligt att den assistansberättigade kan bli återbetalningsskyldig för redan utförd assistans, trots att uppenbart uppsåt kan uteslutas, eller har statsrådet för avsikt att ta några initiativ med anledning av det anförda?
fr · H9111570 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1570 Digitala vigselbevis av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) Vid giftermål används blanketter vid hindersprövning, och för vigselförrättaren finns det ett vigselintyg som ska användas av vigselförrättaren för att delge brudparet och att en vigsel har skett. Att dessa papper kommer fram till är således ett villkor för att paret ska anses gifta. Processen med pappershantering får med dagens mått anses otidsenlig och framför allt osäker, med tanke på hur posthanteringen ibland sköts. Med en enkel bekräftelse till vigselförrättaren och brudparet att handlingarna är korrekta och mottagna skulle en osäkerhet undanröjas. Med en digitaliserad process där exempelvis bank-id används som identifikation av vigselförrättatern skulle behovet av signerade handlingar från denne till inte finnas. Frågan till justitie- och inrikesminister är: När och på vilket sätt avser ministern och regeringen att effektivisera vigselförrättarnas arbete med att delge och i förekommande fall länsstyrelserna att en vigsel har skett och att denna ska registreras?
fr · H9111571 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1571 handläggningstider för bouppteckningar av (M) till Finansminister (S) anger 2022 på sin hemsida att väntetiden för att påbörja handläggningen av en bouppteckning är . produktionsmått i årsredovisningen är andelen registrerade bouppteckningar respektive . En registrerad bouppteckning är nödvändig för att exempelvis avsluta bankkonton och ändra lagfart på fastigheter. Att få bouppteckningen registrerad är alltså av väsentlig betydelse för dödsbodelägarna och är dessutom ofta viktig för att kunna gå vidare i sorgearbetet. var antalet ärenden som registrerades , vilket föll till och till 2021. När det gällde antalet registrerade ärenden var andelen år men 2021. Utvecklingen har varit negativ, och 2022 anges den förväntade väntetiden i snitt vara . Anledningen till de ökade väntetiderna anges bland annat i årsredovisning och i ett tidigare svar från statsrådet på en skriftlig fråga i vara en ökning av dödsfall i covid-19 och ökad sjukfrånvaro på myndigheten under pandemin. Ökningen av antalet registrerade bouppteckningar har dock endast varit mellan 2019 och , medan andelen registrerade ärenden som handläggs minskat sedan före pandemin. Ett ökat antal dödsfall och ökad sjukfrånvaro på grund av pandemin kan knappast heller till fullo förklara varför de långa handläggningstiderna kvarstår in i 2022. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta i närtid för att ska kunna korta handläggningstiderna för bouppteckningar?
fr · H9111572 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1572 Bristande förkunskaper hos nya studenter av (SD) till Utbildningsminister (S) I det så kallade för vuxna, PIAAC, som mäter grundläggande färdigheter hos unga vuxna, presterade hyfsat bra vid det senaste provet . Nästa undersökning 2024 befaras bli betydligt sämre för vidkommande. I en intervju med 500 universitetslärare gjord av Novus svarade av lärarna att skrivförmågan bara delvis eller inte alls motsvarade de krav som fanns i utbildningen. (Källa: Universitetsläraren.) Det här påverkade kraftigt studenternas möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen, ansåg samma lärare. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Anser ministern att detta riskerar att sänka kvaliteten på våra högskoleutbildningar, och om så är fallet, vilka initiativ är ministern beredd att ta?
fr · H9111573 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1573 Förbättrad uppföljning av hjärtsjuka barn av (SD) till Socialminister (S) lever omkring 32 000 barn och ungdomar, samt 50 000 vuxna, med ett medfött hjärtfel. Överlevnaden för barn med medfödd hjärtsjukdom har ökat från till dagens . Faktum är dock att hjärtsjuka barn löper en risk att drabbas av hjärtinfarkt, hjärtsvikt eller annan hjärtsjukdom senare i livet. Ny forskning visar likaså att yngre personer med ett medfött hjärtfel har en ökad risk att drabbas av hjärtsvikt. I forskningen framkommer det även att hjärtsvikt är allra farligast för individer som är , där risken att dö är 38 gånger högre än för personer som har fötts med ett friskt hjärta. Det är fantastiskt att många av de barn som föds med hjärtsjukdom överlever. är det problematiskt att ett flertal sedan riskerar att bli sjuka och i värsta fall också riskerar att avlida senare i livet. Enligt kontrolleras endast cirka var femte vuxen med medfött hjärtfel på en specialistmottagning. Detta innebär givetvis stora hälsorisker. I finns de specialistanpassade mottagningarna på landets sju universitetssjukhus. Det innebär att spetskompetensen inte är lika tillgänglig för alla och att många har långt till sin närmaste hjärtspecialist. Vi kan likaså konstatera att ett flertal regioner inte har tillräckliga resurser för att kunna genomföra en regelbunden uppföljning av personer med en medfödd hjärtsjukdom. Uppföljningen av hjärtsjuka barn måste förbättras, och arbetet för att uppnå en jämlik hjärtsjukvård, som erbjuder en korrekt behandling till alla personer som lever med en medfödd hjärtsjukdom, behöver säkerställas. Av den anledningen vill jag ställa följande fråga till socialminister : Med vilka åtgärder avser ministern och regeringen att säkerställa att alla personer som lever med en medfödd hjärtsjukdom ska erbjudas regelbunden uppföljning, oavsett var i landet de bor?
fr · H9111574 · 2022-05-12 00:00:00 — Fråga 2021/22:1574 Åtgärder för att säkerställa flygförmåga av (M) till Försvarsminister (S) rapporterar om hur ett antal stridspiloter vid stridsflygdivisioner i har ansökt om tjänstledighet för studier. Enligt uppgifterna beror det främst på ett missnöje över karriärutvecklingen men också på en frustration över rådande lönestruktur och kommande pensioner. Försvarsmakten har tidigare flaggat om kommande pensionsavgångar och att otillräcklig rekrytering riskerar att minska antalet flygförare med upp till en tredjedel . Min fråga till försvarsminister är därför: Hur avser ministern att agera för att säkerställa flygförmåga?
fr · H9111575 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1575 Lärarlönelyftet av (C) till Statsrådet (S) Minskningen av Lärarlönelyftet med 1 miljard har skapat stor oro, med rätta, bland huvudmännen. presenterade information om förändringen , men denna gav fler frågor än svar. Medlen flyttas från Lärarlönelyftet till likvärdighetsbidraget med regeringens hänvisning till att öka likvärdigheten och minska de riktade statsbidragen. Den senare delen av ambitionen genomförs dock inte. I budgetpropositionen aviserades att anslaget ska uppgå till , och gavs inte några signaler om att Lärarlönelyftet helt ska försvinna. Det innebär att statsbidraget kommer att finnas kvar och inte leda till färre statsbidrag. meddelar i sin information att likvärdighetsbidraget inte kan användas för lärarlönerna. När den socialdemokratiska regeringen införde statsbidraget 2016 kommunicerades det som en permanent satsning utan slutdatum. Denna osäkerhet kommer dessutom i ett läge när kommuner arbetar med budget inför kommande år. Lärarbristen är dessutom fortsatt stor. Regeringens omkastade politik skapar stora utmaningar och osäkerheter för huvudmännen, som riskerar att drabba lärarna. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att huvudmän och lärare inte ska drabbas av denna förändring?
fr · H9111576 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1576 Åtgärder för att möjliggöra tidig upptäckt och behandling av äggstockscancer av (SD) till Socialminister (S) får omkring 700 kvinnor i diagnosen äggstockscancer och cirka 550 kvinnor dör till följd av cancersjukdomen. Äggstockscancer är den dödligaste gynekologiska cancersjukdomen, och femårsöverlevnaden är . Prognosen för överlevnad försämras ju senare sjukdomen upptäcks. av äggstockscancerpatienterna har fått sin diagnos när cancern är spridd, i många fall till andra organ i stadie III eller IV. Patienter med äggstockscancer har ofta diffusa symtom, vilket också kan fördröja tiden till diagnos. För att upptäcka äggstockscancer genomförs i första hand en gynekologisk undersökning, som sedan kompletteras med en vaginal ultraljudsundersökning av de organ som finns i bäckenet. Därefter kontrolleras sedan en tumörmarkör i blodet som heter CA125, vilket tillsammans med ultraljudsbilden ger en indikation om huruvida den upptäckta förändringen på äggstocken eller i bäckenet kan vara cancer eller godartad. Även skiktröntgen av bäckenet och bukhålan kan användas för att kartlägga en eventuell spridning. Om de genomförda undersökningarna tyder på att det kan vara äggstockscancer genomförs ofta en bukoperation, för att en säker diagnos ska kunna ställas. Enligt en amerikansk rapport, som presenterats av expertpanelen The U.S. Preventive Task Force (USPSTF), rekommenderas inte screening av äggstockscancer med anledning av de allvarliga risker som det kan medföra. Det handlar om skador på mage, tarmar och urinledare. I vissa fall kan de operationer som krävs även leda till mycket omfattande skador. I rapporten har expertpanelen granskat fördelarna med screening och de skador som medföljer för de kvinnor som inte ligger i riskzonen, vilket innebär kvinnor som inte upplever symtom samt kvinnor som inte har cancer i släkten. Faktum är att majoriteten av de kvinnor som genomgår en operation, vid misstanke om äggstockscancer, visar sig vara friska eller ha godartade äggstocksförändringar. Forskningen inom området går framåt och det finns således goda förutsättningar att hitta nya screeningmetoder som både är mer säkra och betydligt mer effektiva. Genom att utveckla strategier för screening av äggstockscancer kan liv räddas, som antalet riskfyllda operationer för kvinnor som inte har cancer minimeras. Regeringen har aviserat satsningar på pilotprojekt inom precisionsmedicin för bland annat äggstockscancer, vilket kan vara en viktig del i arbetet för en mer precis diagnostik. finns det behov av att stärka kunskaperna om äggstockscancer, framför allt inom primärvården. Det handlar om att kunna uppmärksamma symtom i ett tidigt skede och vid behov snabbt remittera patienter till specialistvården. Utbildning och forskning är således avgörande faktorer för den fortsatta utvecklingen inom området. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Med vilka ytterligare åtgärder avser ministern och regeringen att verka för att äggstockscancer effektivt ska kunna upptäckas och behandlas i ett tidigt skede?
fr · H9111577 · 2022-05-13 00:00:00 — Fråga 2021/22:1577 Brottsprovokation i syfte att stoppa sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt senaste rapport blir av alla barn utsatta för någon form av sexuellt övergrepp. Bevisprovokation är tillåten under vissa förutsättningar medan brottsprovokation är otillåten. Gränsen mellan brotts- och bevisprovokation är däremot inte alltid helt enkel att dra. När det gäller bevisprovokation så är det inte reglerat i lag utan det har utvecklats i praxis och rättsvetenskaplig doktrin, till stor del styrd av avgöranden. I är det straffbart för en person att i sexuellt syfte ta kontakt med ett barn . Om en person tar kontakt med någon som denne tror är men i själva verket är är det inte straffbart. I är lagstiftningen lik den svenska, men det är möjligt att dömas för försöksbrott även om den som tas kontakt med faktiskt inte är ett barn. I ser lagstiftningen annorlunda ut. Där räcker det för straffbarhet att personen som söker kontakt tror att denne söker kontakt med ett barn. För att stoppa sexualbrott mot barn och den negativa utveckling som vi sett krävs krafttag. Här verkar ha kommit längre i sitt arbete med att få fatt på potentiella sexualförbrytare som fiskar efter barn som de kan utsätta för brott. Regeringens åtgärder inom detta område har hjälpt föga med tanke på hur utvecklingen ser ut. Det borde stå högt upp på regeringens agenda att rädda barn från dessa vidriga brott genom kraftfulla åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag härmed ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stoppa sexualbrotten mot barn?