ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912872 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:872 av (M) Brottslighet i bostadsrättsföreningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra denna typ av brottslighet och vidta andra åtgärder som stärker bostadsrättsinnehavares rättigheter. Det ska vara tryggt att äga och bo i en bostadsrättslägenhet. Det behövs därför ett bra rättsligt skydd både för bostadsrättshavare och för dem som avser att köpa en bostadsrätt. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka bostadsrättshavarnas rättigheter och kommer att fortsätta att göra detta. I det fall från som hänvisar till har tingsrätten funnit att styrelseledamöterna har gjort sig skyldiga till trolöshet mot huvudman och dömt dem till fängelse. Det är viktigt att liknande fall kan upptäckas så snabbt och enkelt som möjligt. Genom en lagändring som trädde i kraft har regeringen gjort det lättare för medlemmar att få insyn i bostadsrättsföreningen, om de misstänker att det förekommer missförhållanden. Regeringen har också beslutat om kommittédirektiv till utredningen som brottsverktyg (dir. 2021:115). Utredningen ska lämna förslag på åtgärder som syftar till att motverka brottslighet i bl.a. bostadsrättsföreningar. remitterades promemorian Tryggare bostadsrätt. Den innehåller ett flertal förslag som stärker det rättsliga skyddet för den som köper eller äger en bostadsrätt. Ett av förslagen tar direkt sikte på att förhindra brottslighet i bostadsrättsföreningar. Förslaget innebär att en medlem i en bostadsrättsförening inte ska kunna ha mer än en röst på föreningsstämman. Detta motverkar att en bostadsrättsförening tas över av utomstående personer. Arbetet med förslagen i promemorian, liksom med förslagen i betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) pågår i . Regeringen avser att presentera en lagrådsremiss utifrån förslagen.
frs · H912873 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:873 av (L) Barnperspektiv vid vårdnadstvister har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att säkerställa att ett barnperspektiv genomsyrar tvister som rör umgänge, vårdnad och boende samt för att säkerställa att domstolarna har tillgång till tillförlitliga metoder för riskbedömningar i dessa fall. Barnets bästa ska alltid vara avgörande när frågor om vårdnad, boende och umgänge avgörs. Umgänge med en förälder får inte medföra rädsla, otrygghet eller psykisk ohälsa. Att värna om barns rättigheter är en mycket viktig fråga för regeringen och regeringen arbetar kontinuerligt för att förbättra regelverket. tog regeringen flera initiativ på området. trädde lagändringar i kraft som bl.a. innebär att barnets rätt till delaktighet och att komma till tals stärks. Regeringen tillsatte vidare en utredning som bl.a. ska överväga hur skyddet för barnet kan stärkas när det uppkommer frågor om umgänge med en förälder som har utövat våld eller gjort sig skyldig till någon annan allvarlig kränkning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav även ett uppdrag till att genomföra en kartläggning av domar för att få en ökad kunskap om hur uppgifter om övergrepp behandlas i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Den rapport som nu har lämnat med anledning av regeringens uppdrag blir ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet med att stärka barns rätt till en trygg uppväxt fri från våld.
frs · H912874 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2020/21:874 av (SD) Språkkrav inom äldreomsorgen har frågat mig hur jag ser på nationella språkkrav inom äldreomsorgen och om de kan förvänta sig att jag verkar för att det införs språkkrav. Inledningsvis vill jag slå fast att den som arbetar inom äldreomsorgen självklart behöver ha goda kunskaper i det svenska språket. Det är arbetsgivarens ansvar att säkerställa att anställd personal har de kunskaper och kvalifikationer som krävs för att möta de äldres behov. Språkkunskaper och förmåga att kommunicera både muntligt och skriftligt är en grundförutsättning för att personalen ska kunna utföra arbetet inom äldreomsorgen på ett säkert sätt. I allmänna råd (SOSFS 2011:12) finns också rekommendationer om personalens grundläggande kunskaper inom kommunikation. För att höja kompetens och kvalitet inom äldreomsorgen har regeringen bland annat beslutat om att yrket undersköterska ska regleras genom en skyddad yrkestitel. Den nya lagstiftningen ska börja tillämpas från och innebär att det krävs ett av utfärdat bevis för att få använda yrkestiteln. Grunden för att få ett sådant bevis kommer att vara utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller yrkespaket för undersköterska i komvux, vilket bland annat innefattar kurser i svenska och svenska som andra språk. Den nya regleringen kommer därmed att bidra till att undersköterskor har de språkkunskaper som krävs för att utföra arbetsuppgifter inom vård- och omsorg. beslutade regeringen också om en lagrådsremiss om fast omsorgskontakt i . Förslaget innebär att äldre med hemtjänst ska tilldelas en särskilt utpekad undersköterska som ska ha huvudansvaret för hans eller hennes omsorg. Även för denna reglering har den skyddade yrkestiteln stor relevans.
frs · H912875 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:875 av (SD) Smittskydd i skolan har frågat mig om jag har tagit något initiativ för skyddsåtgärder till dem som vistas i skolmiljö. Som jag tidigare svarat är skolan en grundpelare i samhället och inte bara viktig för elevernas lärande och framtidschanser utan också för deras hälsa och mående i vardagen. Det är därför viktigt att alla skolor bedriver närundervisning i så hög utsträckning som möjligt, som förebyggande åtgärder vidtas för att minska smittspridningen. är vår expertmyndighet när det gäller smittskyddsfrågor och regeringen har under hela pandemin haft en tät dialog med myndigheten och vidtagit de skyddsåtgärder som myndigheten ansett vara lämpliga. Arbetet i skolan styrs främst av skollagen (2010:800) men också av andra lagar, t.ex. arbetsmiljölagen (1977:1160). Av arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Det innebär att huvudmannen bl.a. ansvarar för elevernas och personalens arbetsmiljö i skolan i enlighet med de bestämmelser som finns. I den rådande pandemin innebär arbetsgivarens ansvar bl.a. att minska riskerna för smittspridning och vid behov tillhandahålla säker skyddsutrustning. Huvudmännen är de, som genom egna riskbedömningar, och i vissa situationer i samråd med smittskyddsläkarna, har bäst förutsättningar att avgöra vilka smittskyddsåtgärder som är lämpliga att vidta. Alla huvudmän och rektorer behöver till exempel ta ansvar för att arbetsmiljön är så säker som möjligt för lärare, elever och övrig personal. Det handlar bl.a. om att skapa förutsättningar för att undvika större samlingar inomhus, informera om vikten av att stanna hemma vid symtom, se till att det går att upprätthålla god handhygien, främja utevistelse samt beakta ventilation och städning. För att möjliggöra för skolor att bl.a. vidta de smittskyddsåtgärder som krävs under pandemin tillfördes totalt i budgeten . Om skolor på grund av smittspridning skulle behöva övergå till fjärr- eller distansundervisning har regeringen beslutat bestämmelser som möjliggör detta. Den förordning som beslutades gäller fortfarande och möjliggör i vissa situationer sådan undervisning om det skulle behövas på lokal, regional eller nationell nivå. Regeringen följer noggrant utvecklingen när det gäller smittspridningen och är beredd att vidta eventuella ytterligare åtgärder vid behov.
frs · H912876 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:876 av (SD) Åtgärder för fler trygghetskameror har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit i syfte att förhindra att uppskattade trygghetskameror tas ned, och hur jag kan förklara att åtgärder från regeringen inte har vidtagits när så har skett. Som jag svarat på en tidigare fråga kan kamerabevakning både stärka möjligheterna att bekämpa och lagföra brott samt bidra till ökad trygghet i samhället. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning med en ny kamerabevakningslag 2018 och en lagändring 2020 som bland annat innebär att själv får bedöma när det finns förutsättningar och är motiverat att sätta upp kameror på gator och torg. har fått omfattande resursförstärkningar och tillväxten fortsätter med oförminskad kraft. Utöver anslagsförstärkningar för att finansiera målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 har också fått kraftigt ökade anslag för att höja sin tekniska förmåga med bland annat utökad kamerabevakning. Det finns över 400 fasta kamerapunkter. Satsningen möjliggör en fyrdubbling av det fasta kamerabeståndet och satsningen innebär också att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha möjlighet att utrusta sig med en kroppsburen kamera. Denna utökning är prioriterad. Enligt är inriktningen att särskilt utsatta områden ska prioriterats vid etablering av fast kamerabevakning och det är viktigt att understryka att det är som ska avgöra hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. utgår från verksamhetsmässiga behov när de bedömer var och när kameror får sättas upp och var de gör bäst nytta. Jag och regeringen följer utvecklingen noga och fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur myndigheten använt de ökade anslagen för utökad teknisk förmåga med särskild vikt på bland annat ökad kamerabevakning.
frs · H912877 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:877 av (M) Bredbandsutbyggnadens aktörer har frågat mig vilka generella åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kontrollerar att bredbandsutbyggnadens aktörer upprätthåller den kvalitet som anges som krav i av myndigheten utfärdade villkor. Det statliga stödet till bredbandsutbyggnaden regleras i förordningen (2020:266) om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. () är ansvarig myndighet för utdelning av stöd. Inom ramen för detta utfärdar myndigheten villkor för stöd samt utövar tillsyn över att villkoren följs. Enligt förordningen ska en mottagare av stöd, på myndighetens begäran, lämna de uppgifter som behövs för uppföljning eller utvärdering av den åtgärd som stödet har beviljats för. Om stödmottagaren inte uppfyller villkoren blir den återbetalningsskyldig. På det belopp som ska betalas tillbaka ska ränta enligt räntelagen (1975:635) utgå. Det är viktigt att stödet är effektivt och att det bidrar till att regeringens bredbandmål nås. Enligt regleringsbrevet ska PTS sammanställa bl.a. i vilken mån återkrav av stödmedel skett till följd av att stödmottagare inte uppfyllt villkor för stöd. PTS ska redovisa hur myndigheten har tagit tillvara erfarenheter av hantering av stödet. Redovisningen ska även innehålla en analys av hur PTS säkerställt att olika typer av aktörer kan komma ifråga för stödet, inte minst bredbandsföreningar och annan information om stödet som PTS bedömer relevant för regeringen. Analysen kommer att redovisas till (Infrastrukturdepartementet) .
frs · H912878 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:878 av (SD) Humanitärt arbete i har frågat mig hur regeringen kan motivera att helt utesluta majoriteten av befolkning från att få europeiskt humanitärt stöd eller hjälp till återuppbyggnad genom att exkludera områden som är regimkontrollerade från detta. Det stämmer inte att eller EU exkluderar människor i regimkontrollerade delar av i vårt humanitära bistånd. Det humanitära biståndet är behovsbaserat och grundat i de humanitära principerna och internationell humanitär rätt. Detta innebär att humanitära bistånd ska nå fram till behövande, oavsett var de befinner sig eller vilken aktör som kontrollerar området. av konflikt är de humanitära behoven i större . Den syriska regimens hänsynslösa krigföring har tvingat miljontals civila på flykt och lagt stora delar av landet i ruiner. har bidragit med mer än för humanitära insatser i och är en av de största givarna av humanitärt bistånd till Syrienkrisen. Tillsammans med EU och övriga medlemsstater har vi sammantaget bidragit med , i syfte att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet. Detta gör EU och medlemsstaterna till den största givaren av bistånd till Syrienkrisresponsen. Parallellt med det humanitära biståndet genomförs regeringens regionala strategi för Syrienkrisen, om . Syftet med denna strategi är att stärka sårbara och utsatta gruppers resiliens, d.v.s. motståndskraft, anpassnings- och återhämtningsförmåga. Ett viktigt fokusområde för strategin är att stärka civilas tillgång till grundläggande samhällstjänster, inkl. inom sjukvårds- och hälsosektorn. Detta arbete utförs såväl i grannländerna som i , oavsett vilken aktör som kontrollerar området. Efter mer än ett årtionde av konflikt är i akut behov av hållbar fred och långsiktig återuppbyggnad. Tyvärr kan vi konstatera att den syriska regimen alltjämt förhindrar alla försök att nå en fredlig lösning, som dess hänsynslösa krigföring och förtryck av befolkningen fortgår. Det är därför en viktig avgränsning för bistånd till att inte samarbeta med regimen. och EU förblir också tydliga med att vi inte är redo att bidra till att återuppbygga landet förrän en politisk lösning nåtts på konflikten.
frs · H912879 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:879 av (SD) AP-fondernas placeringar har frågat mig hur jag ser på AP-fondernas hantering av pensionspengarna och om jag avser att verka för att pensionspengar i fortsättningen inte blir investerade i exempelvis kinesiska företag som misstänks för att använda sig av tvångsarbete. gäller ett lagstadgat krav på att Första–Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid fondförvaltningen ska fonderna fästa särskild vikt vid hållbar utveckling och det inkluderar även social hållbarhet. Det har remitterats förslag på att de andra AP-fonderna – Sjätte och Sjunde AP-fonderna – också ska omfattas av motsvarande hållbarhetskrav. Dessa förslag bereds inom . Det är AP-fondernas styrelser som är ansvariga för förvaltningen av fondmedlen och fondernas verksamhet. AP-fonderna är oberoende statliga myndigheter som endast styrs genom lag. Regeringen varken kan eller får ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar.
frs · H912880 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:880 av (L) har frågat mig om jag är beredd att kalla hem ambassadör i i protest mot kidnappning och olagliga frihetsberövande av . ambassader är värdefulla kanaler för dialog med sina värdländer. Vi strävar efter att hålla dessa kanaler öppna, också för att kunna föra dialog om frågor där vi inte delar värdlandets syn. Att kalla hem ambassadör i skulle motverka det syftet. situation är fortsatt mycket allvarlig. Jag och regeringen har framfört tydliga protester mot det kinesiska agerandet. arbete för fortsätter med oförminskad styrka och vår linje ligger fast; måste släppas fri och kunna återförenas med sin dotter och familj.
frs · H912881 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:881 av (SD) Vilseledande och alternativa fakta från myndigheter har frågat mig vad jag avser göra i syfte att förhindra att myndigheter under mitt departement sysslar med vilseledande eller alternativa fakta, och hur jag ser på politisering inom myndigheter. Myndighetsförordningen (2007:515) gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen. Enligt 3 § ansvarar myndighetens ledning inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Av regeringsformen och förvaltningslagen (2017:900) framgår krav på myndigheterna att i sin verksamhet vara sakliga och opartiska. Det är av högsta vikt att myndigheterna säkerställer att de följer förvaltningslagens bestämmelser om grunderna för god förvaltning, inbegripet kraven i fråga om saklighet och opartiskhet samt beaktar allas likhet inför lagen. Det gäller såväl vid ärendehandläggning som vid uppgifter rörande till exempel informationsspridning. Frågeställaren tar upp arbete mot mäns våld mot kvinnor. är förvaltningsmyndighet för frågor som rör jämställdhetspolitiken och ska enligt förordningen (2017:937) med instruktion för bland annat följa och analysera utvecklingen mot regeringens jämställdhetspolitiska mål. Regeringens jämställdhetspolitiska delmål sex består av två led: mäns våld mot kvinnor ska upphöra och kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet (skr. 2016/17:10). För att uppnå målet har regeringen beslutat om en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin riktar sig mot våld som kvinnor och flickor utsätts för på grund av sitt kön. Den riktar sig också mot våld som kvinnor och flickor utsätts för i särskilt hög grad eller som generellt sett har särskilt svåra konsekvenser för kvinnor och flickor. Det tydliggörs i strategin att även män och pojkar kan vara utsatta för våld från närstående, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Omvänt kan kvinnor och flickor utsätta närstående för våld, exempelvis i hederssammanhang. Sådant våld som huvudsakligen, men inte uteslutande, utövas av män mot kvinnor omfattas i sin helhet av den nationella strategin, vilket innebär att insatser mot kvinnors våld mot män i nära relationer också omfattas. Insatser för enskilda som är utsatta för våld, eller utsätter andra för våld, styrs av regelverk, t.ex. inom rättsväsendet och vården och omsorgen, som i grunden är könsneutrala.
frs · H912882 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:882 av (L) Nationell minnesdag för seyfo har frågat kulturministern om regeringen är beredda att införa en nationell minnesdag i för seyfo/armeniska folkmordet. Frågan har överlämnats till mig. För regeringens del råder ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda massövergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Vi framför också detta till turkiska företrädare. Jag har i svar på riksdagsfråga 2021/22:233 redogjort för regeringens hållning i frågan. Vad gäller högtidlighållande finns inga planer på att inrätta en nationell minnesdag i . Forum för Levande historia tillhandahåller på sin hemsida material om händelserna. deltar genom vår ambassad i regelbundet i de officiella ceremonier som äger rum i . Svenska delegationer som har gjort officiella besök i har även besökt minnesmonumentet Tsitsernakaberd för kransnedläggning.
frs · H912883 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:883 av (C) Plan för att gräva ned elledningar och nyttja marksnål teknik har frågat mig om jag anser att det behövs en plan för hur behovet av markåtgång för elledningar ska minska i , och hur jag och regeringen i så fall kommer att arbeta med frågan. Precis som påpekar är lokalnäten till stor del anlagda som markförlagd kabel medan luftledning dominerar i region- och transmissionsnätet. För att minska risken för att sådana luftledningar påverkas av nedfallna träd används trädsäkra ledningar, vilket oftast innebär att man använder trädfria ledningsgator. Risken att region- och transmissionsnätet ska påverkas av nedfallna träd vid exempelvis en storm är således mycket liten. står inför ett stort behov av ökad tillgång till el , både genom ökad produktion och kapacitet i elnätet, vilket medför att nya anläggningar kommer behöva byggas. är det givetvis viktigt att de byggs på rätt plats och utformas på lämpligt sätt, för att bland annat minska intrång och påverkan på motstående intressen, exempelvis privata markägare. Det är och nätföretagen som planerar och driver elnätet i . , och i undantagsfall regeringen, prövar nätföretagens ansökningar om nätkoncession mot reglerna i ellagen (1997:857). Frågan om vilken teknik som lämpligen bör användas för en given ledning och i vilken sträckning den ska dras måste avgöras i varje enskilt fall utifrån aktuella omständigheter och möjligheter, och bedömas mot hur ledningen påverkar sin omgivning.
frs · H912884 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:884 av (M) En exitstrategi för vägen ut ur pandemin har frågat mig om jag och regeringen avser att ta fram och genomföra en exitstrategi som klargör vägen fram till det att regeringen fattar beslut om att inte längre klassa covid-19 som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom. Regeringen arbetar på flera fronter för att bekämpa smittspridningen av covid-19 och dess konsekvenser. Vaccinationerna är en grundläggande del i det arbetet. Det kan konstateras att andelen vaccinerade skiljer sig mellan regionerna. Vaccinationsgraden är lägst i de tre befolkningsmässigt största regionerna. Jag instämmer med frågeställaren om vikten att vidta åtgärder för att höja täckningsgraden. Inte minst är lokala och regionala insatser viktiga. En annan del är smittskyddsåtgärder som har införts för att minska kontakterna i befolkningen och därmed bromsa smittspridningen och belastningen på sjukvården och andra samhällskritiska verksamheter. Åtgärderna är tillfälliga och ska inte gälla längre än absolut nödvändigt. Regeringen meddelade på en pressträff att nuvarande smittskyddsåtgärder behöver gälla ytterligare till följd av den extrema smittspridningen och dess påverkan på samhället. Vi ser att omikron ofta ger en mildare sjukdom än tidigare varianter och att de allra flesta personer som tillhör riskgrupper snart har hunnit få en tredje dos vaccin. Förutsatt att läget är stabiliserat och att vaccinationstakten är fortsatt hög bedömer regeringen att merparten av restriktionerna kan hävas från Vid pressträffen meddelades även att regeringen avser återkomma , det vill säga , med närmare besked. Vi kommer även att återkomma med besked i frågan om klassning av covid-19.
frs · H912885 · 2022-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:885 av (M) Vaccinationsvilja har frågat mig om jag och regeringen har beaktat risken att gällande restriktioner och begränsningar skulle kunna leda till en minskad vaccinationsvilja och om regeringen följer upp hur införda restriktioner och begränsningar påverkar vaccinationsviljan. De åtgärder som har vidtagits mot smittspridningen av covid-19 är införda efter noggranna överväganden. Åtgärderna måste vara proportionerliga och inte mer ingripande än vad som är nödvändigt. och regionerna följer löpande vaccinationsviljan i landet. Regeringen har en löpande dialog med och regionerna hur vaccinationsarbetet fortgår. Det råder ingen tvekan om att vaccin skyddar mot svår sjukdom och död, och minskar belastningen på vården. En tredje dos förstärker och förlänger det skyddet och minskar risken för att bli smittad och smitta andra. Regeringen, ansvariga myndigheter och andra ansvariga aktörer arbetar aktivt med att sprida den kunskapen. Det är fortsatt viktigt med lokala och regionala insatser för att öka vaccinationstäckningen.