ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H912845 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:845 av (SD) - Skatteupplägg kring aktiehandel har frågat finansmarknadsministern om han och regeringen ämnar utreda beräkningarna om att minst hälften av alla aktielån som görs med utlandsägda aktier i samband med utdelningstillfället har syftet att undgå skatt, och om så är fallet, vilka åtgärder han och regeringen avser att vidta? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Skattebedrägerier och aggressiv skatteplanering skadar den svenska skattebasen och drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Även om den befintliga regleringen av kupongskatt innehåller bestämmelser som kan tillämpas vid aktielån i syfte att undgå skatt, s.k. cum-cum, är lagstiftningen generellt sett föråldrad. En särskild utredare fick därför i uppdrag att undersöka om utformningen av kupongskatten leder till skattebortfall eller kringgåenden och ta ställning till hur det i så fall bör åtgärdas. Utredarens förslag till en ny lag om källskatt på utdelning innebär ett robust, moderniserat system med krav på individuella uppgifter för nedsättning av källskatten. Förslaget bereds nu inom och regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en moderniserad källskatt på utdelningar till utländska personer bör införas .
frs · H912846 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:846 av (SD) som utnyttjar de svenska välfärdssystemen har frågat statsrådet vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att kriminella företag inte ska få bidrag utbetalade och lura det svenska skattesystemet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Angreppen på välfärdssystemen har med tiden blivit mer systematiska och avancerade. Det är oacceptabelt att våra gemensamma välfärdssystem utnyttjas på detta sätt. Välfärdssystemen ska inte göda den organiserade brottsligheten. Vidare skapar sådan verksamhet en osund konkurrens på marknaden som hindrar seriösa företagare som vill göra rätt för sig. Regeringen stödjer välfärdsmyndigheterna och de brottsbekämpande myndigheterna i deras arbete med att värna välfärdssystemen, genom att bl.a. skärpa regelverken och förbättra kunskapen om problemen och deras omfattning. Berörda myndigheter arbetar ständigt med att stävja fusk, fel och brottslighet, som de ser till att den som har rätt till ersättning från välfärdssystemen får det. Mycket återstår dock att göra. I budgetpropositionen presenterade regeringen därför en statlig offensiv mot välfärdsbrottslighet. Regeringen aviserade bl.a. att en ny myndighet för systemövergripande kontroller av utbetalningar från välfärdssystemen ska inrättas . Dessutom anvisades ytterligare medel till berörda myndigheter för att bekämpa fel och fusk och för att förstärka arbetet mot arbetslivskriminalitet. Arbetsförmedlingen och Inspektionen för vård och omsorg i syfte att stärka myndigheternas förmåga att förhindra och förebygga att oseriösa aktörer verkar i offentligt finansierad verksamhet. Totalt handlade det om ett tillskott på för detta ändamål . Regeringen har också tagit ett antal andra initiativ till att förstärka arbetet mot felaktiga utbetalningar, bidragsbrott och arbetslivskriminalitet. För att hindra att företag används på olämpliga sätt har regeringen tillsatt utredningen som brottsverktyg (dir. 2021:115). Utredningen ska överväga och föreslå åtgärder som syftar till att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter. För att stärka skyddet för välfärdssystemen har regeringen även tillsatt en utredning som ska lämna förslag för att minska antalet felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i de ekonomiska förmåner och stöd som hanteras av välfärdsmyndigheterna (dir. 2021:39). pågår vidare ett arbete med att se över, och vid behov stärka, det informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor som behövs för att kunna fatta korrekta beslut i fråga om ersättningar från välfärdssystemen, och för att motverka arbetslivskriminalitet (Fi 2021:B). Dessutom har en nationell delegation mot arbetslivskriminalitet (dir. 2021:74) bildats för att verka samlande och stödjande i förhållande till aktörer som motverkar arbetslivskriminalitet och främja samverkan och erfarenhetsutbyte dem emellan.
frs · H912847 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:847 av (SD) Förstärkt skattereduktion för vissa grupper har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skattesystemet ska bli mer transparent och för att alla inkomster och ersättningar ska bedömas enligt samma skatteskala. Att steg för steg avskaffa den skatteklyfta som infördes genom jobbskatteavdraget har varit en prioriterad fråga för de senaste mandatperiodernas socialdemokratiskt ledda regeringar. Regeringen har tagit flera steg för att sluta skatteklyftan, inte minst mellan lön och pension, och den permanenta skatteklyftan är nu sluten för ålderspensionärer. Genom förslagen i den proposition som nämner skulle skatteklyftan för sjuk- och aktivitetsersättning i förhållande till arbetsinkomster slutgiltigt ha slutits. Och propositionens förslag om en förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster, vilket även innefattar inkomst av pension, röstades ned av bland andra . Men jag kan notera att både stoppat arbetet och ökat klyftan mellan lön och pension. Det budgetalternativ som , lade fram och som röstades igenom i innebar i stället att jobbskatteavdraget förstärktes med utan att personer med sjuk- och aktivitetsersättning fick del av den. Medan regeringen avskaffar skatteklyftor konstaterar jag alltså att riksdagsledamoten driver en politik som återinför skatteklyftor, tidigare för pensioner och senast för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Det är den här regeringens bestämda uppfattning att de här skatteklyftorna är orättfärdiga.
frs · H912848 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:848 av (SD) Momsbefriade YH-utbildningar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder enligt vad Utbildarna har föreslagit eller om jag ser andra lösningar på situationen. spelar en viktig roll för kompetensförsörjning och för flexibla möjligheter till omställning på arbetsmarknaden. Utbildningsformen har inte minst varit betydelsefull för att möta utbildningsbehov under pandemin, såväl inom området vård och omsorg som inom andra områden. Utbildning undantas normalt från skatteplikt enligt mervärdesskattelagen. Anlitande av inhyrd personal är dock belagd med 25 procents mervärdesskatt. har i ställningstagande förtydligat att detta vanligtvis även gäller mervärdesskatt för utbildningstjänster och personaluthyrning för utbildningar vid yrkeshögskolor. Bakgrunden till ställningstagandet är domar från och . Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU. De svenska mervärdesskattereglerna måste vara förenliga med mervärdesskattedirektivet. Utrymmet för att ändra reglerna i mervärdesskattelagen är därför begränsade. Som en direkt konsekvens av detta föreslog regeringen i stället i budgetpropositionen att privata utbildningsanordnare kompenseras genom ytterligare medel till anslaget för . Förslaget bifölls av .
frs · H912849 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:849 av ClasGöran (S) Ersättning till rättsliga biträden i brottmål ClasGöran har frågat mig om jag kan tänka mig att ta initiativ till en fullt ut utbyggd digitalisering av advokaters ersättningsystem. Frågan ställs mot bakgrund av en artikelserie i där det påstås att advokaters ersättningsanspråk i vissa fall inte har redovisats på ett korrekt sätt. Allmänt kan sägas att advokater ska följa god advokatsed och de lagar som gäller i . Det är helt oacceptabelt att fakturera för arbete som inte har utförts eller att lämna felaktiga uppgifter till domstolen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra systemet för kontroll av ersättning till rättsliga biträden. beslutade regeringen en förordningsändring som innebär att åklagare och andra förundersökningsledare i större utsträckning ska yttra sig över ersättningsanspråk i brottmål där åtal inte har väckts. Förundersökningsledaren ska i sådana s.k. förordnandemål alltid höras i de fall ersättningsanspråket uppgår till och i annat fall om det behövs för att bedöma skäligheten i anspråket. Syftet är att förbättra kostnadskontrollen i förordnandemålen. Justitiekanslern har i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen tillförts för att ge myndigheten en ökad tillsynsmöjlighet över rättshjälpssystemet och därmed bidra till stärkt kontroll över utgifterna för rättsliga biträden. Regeringen gav i uppdrag att göra en analys över ersättningarna från anslaget Rättsliga biträden m.m. i jämförelse med utvecklingen . ska även identifiera och konsekvensbeskriva vilka utbetalningar och andra åtgärder som är särskilt kostnadsdrivande, i syfte att skapa bättre kostnadskontroll i förhållande till anslaget. Uppdraget ska slutredovisas . utreder inom ramen för regeringsuppdraget möjligheten att ta fram en e-tjänst för yrkanden från rättsliga biträden, bl.a. för att hantera kostnadsräkningar digitalt. En digital inrapportering av kostnadsräkningar innebär fördelar både för domstolarna och för de rättsliga biträdena. Genom ett standardiserat och digitalt sätt för inrapportering förbättras också kontrollmöjligheterna. Jag kommer att följa denna fråga.
frs · H912850 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:850 av (SD) Svenska drivmedelspriser har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att ta några initiativ för att kompensera lands- och glesbygdsboende för de höga drivmedelspriserna. Förklaringarna till de höga drivmedelspriserna ligger främst i det allt högre oljepriset, men beror också på att vissa raffinaderier stängde ner verksamhet under pandemin och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Den så kallade BNP-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Jag har förståelse för att ökade drivmedelspriser påverkar vardagen mer för vissa grupper, och vissa delar av landet. är det ett faktum att vi behöver ställa om för att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn. Denna omställning måste ske på ett sätt så att hela kan vara med på den, även de som är beroende av bilen. Av bl.a. denna anledning har regeringen sänkt skatten för invånarna i drygt 70 glesbygdskommuner. Det finns även en särskild nedsättning av fordonsskatten för bilar som ägs av personer i glesbygd. Dessutom finns investeringsstöd att söka för drivmedelsstationer i områden där servicen är gles. Transportbidraget är ytterligare ett instrument för att kompensera företag för långa avstånd till kunder och marknader.
frs · H912851 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:851 av (SD) Stödpaket till kultur- och evenemangsbranschen har frågat mig när jag kommer att presentera tillräckliga stödpaket till kultur- och evenemangsbranschen med anledning av de senast införda restriktionerna. Pandemin har utmanat kulturliv i grunden, och det är hela kulturlivets mångfald av verksamheter och aktörer som har drabbats. Pandemins utveckling har varit svår att förutse. Smittläget har återigen förvärrats och skarpare restriktioner som i hög grad påverkar evenemang inomhus har behövt införas. Behovet är stort och akut och därför föreslår regeringen nu ytterligare medel i den extra ändringsbudget som regeringen överlämnade till . Sammantaget föreslås att kulturområdet tillförs i krisstöd. I budgetpropositionen tillförs kulturområdet 940 miljoner i stimulansstöd och stödet till regional kultur förstärks med permanent. För att skapa långsiktiga förutsättningar behöver vi hantera både akuta förändringar av läget men fortsätta arbetet med återstart. Regeringen har sedan pandemins början vidtagit långtgående åtgärder för att skydda kulturen genom krisen och stötta kulturlivet. tillfördes kulturområdet i olika omgångar flera krisstöd, som totalt uppgick till . har nästan fördelats i krisstöd. fattade beslut så sent som om 400 miljoner för särskilda behov i kulturlivet. Kulturens aktörer har även kunnat ta del av andra näringspolitiska stöd, som omställningsstöd och omsättningsstöd som vänder sig såväl till större företag som till enskilda firmor med en ägare. Evenemangsstödet har även införts vilket innebär att staten ska stå för delar av den ekonomiska risken om planerade evenemang inte kan genomföras eller måste begränsas i väsentlig utsträckning till följd av restriktioner med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Evenemangsstödet kommer att förlängas till . Stödandelen höjs från till av kostnaderna och maxbeloppet för evenemangsstöd höjs till den högsta nivå som regelverk möjliggör, dvs. Beslut om evenemangsstödet kan tas av regeringen när beslutat om budget för ändamålet och godkänt förändringarna. Sammantaget har dessa åtgärder varit av stor betydelse för kulturlivets överlevnad under krisen. Pandemin är inte över. Regeringen följer utvecklingen löpande och har en tät och nära dialog med sektorn, för att på bästa sätt möta de utmaningar som kulturlivet ställs inför. Under pandemin har dialog med sektorn hållits genom så kallade publikråd. träffades det nya sakrådet för kris- och återstartsfrågor vars syfte är att fortsätta dialogen med aktörer inom såväl kultur- och idrottssektorn som det civila samhället och besöksnäringen genom en strukturerad dialog. Rådet ska även fokusera på aktörernas förutsättningar ur ett mer långsiktigt perspektiv.
frs · H912852 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:852 av (SD) skatteavtal har frågat mig om regeringen har kommit ikapp i arbetet med skatteavtal och om så inte är fallet, vad regeringen avser att göra för att komma ikapp i dessa avseenden. Ett brett och konkurrenskraftigt nät av skatteavtal är viktigt för en exportberoende och öppen ekonomi som . Det innebär att de svenska exportföretagens prioriteringar på skatteavtalsområdet i allt väsentlig också är regeringens prioriteringar. som nämns i frågan har ingått nya skatteavtal, bl.a. med , medan andra viktiga avtal, t.ex. avtalet med , har uppdaterats. De senaste årens arbete på skatteavtalsområdet har präglats av ett omfattande multilateralt arbete. Det s.k. inkluderande ramverket mot skattebaserosion och vinstflyttning, som f.n. omfattar ca 140 länder, däribland , genomförde –2015 det så kallade (Base Erosion and Profit Shifting). Ett utfall av det arbetet blev nya minimistandarder för skatteavtal som syftar till att förhindra avtalsmissbruk. Arbete med att implementera dessa standarder i skatteavtalen pågår i de länder som deltog i projektet. har flera större jurisdiktioner ensidigt infört särskilda regelverk för beskattning av digitala företag, vilket visat på behovet av gemensamma globala lösningar för beskattning av en alltmer digitaliserad ekonomi. Det inkluderande ramverket nådde en viktig överenskommelse som omfattar två s.k. pelare, vilka länderna nu ska implementera. Detta är ett mycket omfattande arbete som även involverar det område som regleras av skatteavtal i de länder som deltar i arbetet. Vi kan följaktligen förvänta oss en något lägre aktivitet vad gäller bilaterala skatteavtalsförhandlingar i alla inblandade länder. Arbetet med det svenska skatteavtalsnätet är ett ständigt pågående arbete där ambitionen ska vara att ska ha ett avtalsnät som främjar det ekonomiska utbytet med andra länder.
frs · H912853 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:853 av (SD) Höjd milersättning har frågat mig om jag har för avsikt att höja milersättningen så att ersättningen bättre speglar prisutvecklingen på drivmedel. Syftet med det schablonmässiga milersättningsbeloppet är att det ska ersätta den som har kostnader vid användning av egen bil i tjänsten. Drivmedelspriserna har ökat mycket , något som främst förklaras av ett högre oljepris och en ökad inblandning av hållbara biodrivmedel. Det är viktigt att poängtera att ingen del av prisuppgången beror på några politiska initiativ om höjda drivmedelsskatter. Den så kallade BNP-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Med det sagt så har konsumentprisindex stigit att schablonbeloppen för milersättning senast höjdes, och även bensin- och dieselpriserna har ökat. Bilar i genomsnitt har dock blivit mer bränsleeffektiva och elektrifieringen av fordonsflottan kan, i takt med att elbilar blir billigare och vanligare, bidra till minskade kostnader för att köra för fler. I sammanhanget bör nämnas att hushållens ekonomi har förstärkts med – bland annat genom sänkt skatt på arbetsinkomster, för äldre och för personer med sjuk- och aktivitets-ersättning. Regeringen följer mot denna bakgrund noga utvecklingen.
frs · H912854 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:854 av (SD) Hushållens skuldsättning och boprisutvecklingen har frågat finansministern vilket arbete regeringen gör för att hushållen inte ska riskera att överbelåna sig inför perioder av sämre tider eller prisnedgångar på bomarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan handlar om riskerna förknippade med hushållens skuldsättning. Regeringen, och har framhållit riskerna med den ökade skuldsättningen. För att stärka hushållens motståndskraft och minska riskerna som är förknippade med hushållens skuldsättning har , som är ansvarig myndighet för makrotillsyn vidtagit flera åtgärder, bl.a. de två amorteringskraven. redovisade en samlad utvärdering av de genomförda makrotillsynsåtgärderna till följd av ett uppdrag från regeringen. Utvärderingen visar att åtgärderna har lett till att hushållen lånar mindre, köper billigare bostäder och amorterar mer än vad de skulle ha gjort om åtgärderna inte varit på plats. Utan åtgärder skulle hushållens skulder och bostadspriserna vara på ännu högre nivåer än vad de är . Sammantaget har åtgärderna minskat riskerna som är förknippade med hushållens skuldsättning, både i enskilda hushåll och i samhällsekonomin i stort, och stärkt hushållens motståndskraft. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen och riskerna förknippade med hushållens skuldsättning.
frs · H912855 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:855 av (SD) Olika kommunalskattesatser har frågat finansminister om han har för avsikt att ta några initiativ mot bakgrund av den stora skillnaden i kommunalskatt mellan de kommuner med lägst kommunalskatt och de med högst kommunalskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den kommunala självstyrelsen i är långtgående och innebär att kommunerna har ett stort utrymme att fatta beslut som utgår från lokala behov och lokala politiska prioriteringar. Den kommunala beskattningsrätten ger kommuner och regioner ett långtgående ansvar för verksamheternas finansiering och kommunsektorn har också ett eget ansvar för sin verksamhet och sin ekonomi. Staten har det yttersta ansvaret för samhällsekonomin och den ekonomiska politiken, och ett övergripande ansvar för att samtliga kommuner och regioner har förutsättningar att utföra det samlade uppdraget. har det generella statsbidraget till kommunsektorn höjts permanent med och utöver det har stora ekonomiska stöd tillförts sektorn för att ge goda ekonomiska förutsättningar trots de enorma påfrestningar som pandemin inneburit. Regeringen har också i statens budget föreslagit ett särskilt stöd om till de 88 kommuner som får mest stöd via det kommunala utjämningssystemet eller har färre än 9 000 invånare. Därtill har regeringen inrättat en kommundelegation för att stödja kommuner och regioner med sämre utgångsläge att möta framtida utmaningar. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar trots de stora skillnader i skattekraft och strukturella faktorer som finns mellan kommunerna och mellan regionerna. De ändringar i kostnadsutjämningen som trädde i kraft har stärkt likvärdigheten i de ekonomiska förutsättningarna. Regeringen anser dock att det är viktigt att utjämningssystemet fortsätter att utvecklas i takt med samhällsutvecklingen och att systemet därför behöver ses över med viss regelbundenhet. Regeringen följer den ekonomiska utvecklingen i kommuner och regioner och anser att samspelet mellan staten och kommunsektorn är viktigt för att skapa goda förutsättningar för den kommunala verksamheten. Regeringen avser emellertid inte att ta några ytterligare initiativ för en förändring mot bakgrund av skillnader i kommunalskatten.
frs · H912856 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:856 av (SD) Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt har frågat mig om jag håller med min tidigare partiledare om att förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt är skadliga skatter för , och om inte, om jag har för avsikt att ta några initiativ på området. Uttalanden från tidigare partiledare har ingen inverkan på regeringens arbete och rör inte min tjänsteutövning som statsråd. Det pågår för övrigt inte något arbete inom med att återinföra förmögenhets-, arvs- eller gåvoskatten.
frs · H912857 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:857 av (SD) Den framtida belastningen på välfärdssystemet har frågat mig om regeringen ser något sätt att agera politiskt för att SCB:s prognos om en påtagligt ökad försörjningsbörda för välfärdens finansiering ska kunna motverkas. Det är sant att den demografiska försörjningsbördan troligen ökar de kommande decennierna, bland annat eftersom medellivslängden väntas fortsätta öka, vilket i sig är en positiv utveckling. Det är resultatet av en långvarig välfärdspolitik. För att möta en utveckling där andelen äldre i befolkningen ökar, och för att bidra till välfärdens finansiering, är det viktigt att de som kan arbeta också gör det. Regeringens jobbpolitik har bidragit till att skapa 300 000 nya jobb och halverat etableringstiden för nyanlända. Trots pandemin och det IMF kallar för den värsta nedgången i ekonomin sedan , så är sysselsättningsgraden högre än då regeringen tillträde 2014. Regeringen prioriterar även framöver en politik för att öka sysselsättningen genom att vända på varje sten för att bryta segregationen och utanförskapet, och skapa framtidens jobb genom att driva på klimatomställningen.
frs · H912865 · 2022-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2021/22:865 av (SD) Skadestånd till dömda gärningsmän har frågat mig vilka generella åtgärder jag avser att vidta med anledning av Justitiekanslerns beslut gällande skadeståndet på som tilldömts en man dömd för våldtäkt. Som jag har svarat i en interpellationsdebatt utgör lagstiftningen som ger rätt till statlig ersättning för frihetsberövanden en viktig rättssäkerhetsgaranti för enskilda. Jag förstår att konsekvenserna av nuvarande reglering kan uppfattas som stötande. Som jag har uttalat kan det därför finnas anledning att fundera över hur vidsträckt rätten till frihetsberövandeersättning bör vara och jag har bett mina tjänstemän att inleda en översyn av regleringen i fråga, särskilt avseende den så kallade jämkningsregeln.