ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111238 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1238 Drivmedelskrisen av (SD) till Finansminister (S) I skrivande stund, , kostar diesel och 95-oktanig bensin . När finansministern besvarar denna fråga är priset kanske ännu högre. En kvinna på landsbygden i län skriver på sociala medier att hon inte längre har råd att åka till jobbet, då reskostnaden överstiger dagslönen och några kollektiva alternativ inte finns. En sjukskriven kvinna i inland larmar om att hon inte har råd att åka till sjukhuset i för de läkarkontroller som hennes sjukdom kräver. Även i hennes fall finns inga alternativa färdmedel än den egna bilen. Den rådande situationen har passerat steget ohållbart och är nu mer att betrakta som en fullskalig kris där priset primärt får betalas av personer i gles- och landsbygd där alternativa färdmedel saknas. Med anledning av denna pågående drivmedelskris önskar jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skyndsamt sänka drivmedelspriserna så att människor har råd att leva, arbeta eller besöka läkaren?
fr · H9111239 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1239 Stöd till mödra- och förlossningsvården i av (V) till Utrikesminister (S) Krigets kaos slår hårt mot gravida och födande kvinnor i . Gravida tvingas föda i skyddsrum, på tunnelbanestationer och på flykt. Behovet av mödra- och förlossningsvård är akut. Under beräknas 80 000 barn födas i , enligt FN. Den humanitära situationen är allvarlig. har ökat sitt humanitära bistånd till med anledning av den ryska invasionen. Det är bra och mycket välkommet. har länge drivit på för att regeringen ska öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten och att man dessutom ska öka stödet till SRHR i det humanitära biståndet. UNFPA har personal på plats i som jobbar för att skapa så säkra villkor som möjligt för gravida och födande under de extrema förhållanden som råder. Situationen i är alarmerande. Den ryska invasionen får förödande konsekvenser. Utrikesministern är naturligtvis väl medveten om behoven, och jag har full tilltro till att ministern, liksom jag, är beredd att stötta de ukrainska kvinnor som tvingas föda under inhumana omständigheter. Ingen ska behöva föda barn i ett skyddsrum. Därför är min fråga till utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att särskilt stödja mödra- och förlossningsvården i , via UNFPA eller på annat vis?
fr · H9111240 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1240 Svenskt bistånd av (M) till Statsrådet (S) lägger på bistånd . Det är dock svårt att få grepp om vart pengarna tar vägen. kom det till kännedom att får , trots att landet styrs av en brutal diktator vid namn . biståndspolitik bygger på en insikt om att det inte är bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomin, äganderätten och fri handel utgör grunden för samhällens utveckling och hållbart välstånd. Målet för biståndspolitiken måste vara att göra det möjligt för länder att gå från bistånd till handel så att det traditionella biståndet kan upphöra. Mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi bör alltid vara vägledande vad gäller engagemang i världen. Det gäller även biståndet. Med bakgrund i detta går det att ifrågasätta nuvarande biståndspolitik. Mina frågor till statsrådet lyder: Står , och på statsrådets lista över vilka länder ger, eller ämnar ge, bistånd till, och om svaret är ja, hur mycket får vardera land i bistånd, och ämnar statsrådet fortsätta bevilja dem bistånd framgent?
fr · H9111241 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1241 Bistånd till länder som ej vill fördöma invasionen av av (M) till Statsrådet (S) röstade om en resolution som fördömde angrepp på och uppmanade att dra tillbaka sina styrkor från landet fanns stöd från en solid majoritet av världens länder. Hela 141 länder röstade för resolutionen. Det var dock 5 länder som valde att rösta emot den, och 35 länder avstod, däribland , och . Detta är ett obegripligt agerande när vi talar om att fördöma något som står i strid med : förbudet mot angreppskrig. Bland de länder som röstade emot eller avstod i omröstningen finns flera länder som mottar svenskt utvecklingsbistånd. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet, i ljuset av dessa länders agerande, vidta några åtgärder i biståndspolitiken för att markera mot de länder som röstade emot eller avstod i omröstningen om resolutionen?
fr · H9111242 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1242 Svenskt bistånd av (M) till Statsrådet (S) lägger på bistånd . Det är dock svårt att få grepp om vart pengarna tar vägen. kom det till kännedom att får , trots att landet styrs av en brutal diktator vid namn . biståndspolitik bygger på en insikt om att det inte är bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomi, äganderätt och fri handel utgör grunden för samhällens utveckling och hållbart välstånd. Målet för biståndspolitiken måste vara att göra det möjligt för länder att gå från bistånd till handel så att det traditionella biståndet kan upphöra. Mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi bör alltid vara vägledande vad gäller engagemang i världen. Det gäller även biståndet. Mot bakgrund av detta går det att ifrågasätta nuvarande biståndspolitik. Min fråga till statsrådet lyder: Ämnar statsrådet verka för att ska fortsätta ge bistånd till diktaturer, och hur många diktaturer får svenskt bistånd ?
fr · H9111243 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1243 En svensk Natoutredning av (SD) till Utrikesminister (S) Frågan om ett svenskt Natomedlemskap har åter aktualiserats i efter att invaderat och med anledning av ett som uppträder alltmer hotfullt mot sin omvärld. I har Socialdemokraterna nu svängt i frågan, och där finns nu en klar majoritet bland de politiska partierna som vill att ska bli medlem i försvarsalliansen. Ett finskt medlemskap skulle knuffa i samma riktning. I finns nu en majoritet av folket som vill att blir medlem i Nato. av svenskarna vill gå med i försvarsalliansen, enligt en undersökning från /. Enligt /Sifos mätning har stödet för ett svenskt medlemskap gått från . I är det fortfarande en majoritet av partierna som är emot ett svenskt medlemskap i men en majoritet som förespråkar en så kallad Nato-option. Oavsett vad partierna anser vore det på sin plats att nu göra en ny Natoutredning för att noggrant utreda positiva och negativa konsekvenser av ett svenskt medlemskap i försvarsalliansen givet rådande omständigheter. Senast en utredning som berörde Nato gjordes var 2016. Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att ta initiativ till en Natoutredning för att noga utreda både positiva och negativa konsekvenser av ett svenskt medlemskap i givet rådande omständigheter, och om inte, varför vill ministern inte utreda detta?
fr · H9111244 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1244 Natoutredning av (SD) till Utrikesminister (S) Den storskaliga ryska invasionen av som påbörjades har i grunden förändrat det säkerhetspolitiska läget i . Det finns i skrivande stund inget som tyder på att läget kommer att återgå till det som gällde före detta datum. Vi har bland annat sett detta då försvarsminister uttalat sig om att den militära operationen mot ska avslutas först när målen är uppnådda. Vidare är det vida känt att förstärker sina styrkor, varför kriget snarare successivt trappas upp, varför det kan bli långvarigt. har dessutom visat sig vara kapabelt att angripa civil egendom och civila, i syfte att skapa kaos, skräck och förvirring. Det säkerhetspolitiska läget efter den ryska invasionen av är med andra ord helt nytt. Det tydliggör vidare behovet av att likt införa en Nato-option, men också en stark upprustning av försvaret i enlighet med de mångåriga krav som ställts från . Den i grunden förändrade situationen gör dessutom att det är mycket aktuellt att i närtid agera för att analysera konsekvenserna av vad ett svenskt Natomedlemskap skulle innebära. har till skillnad från inte genomfört någon specifik Natoutredning. Man har däremot genomfört två utredningar som delvis behandlar Nato, varav den första genomfördes och behandlade ett försvarspolitiskt samarbete där ett antal sidor behandlade Nato. Det är till stora delar en beskrivning av Nato såsom central aktör, men där återfinns även viss analys. Den andra och senaste svenska utredningen som behandlar Nato genomfördes och går under rubriken ”Säkerhet i en ny tid”. Denna innehöll förvisso en mer djupgående beskrivning och analys av Natofrågan, men den kan fortfarande inte beskrivas som en fullständig Natoutredning, vilket skulle behövas i då denna fråga diskuteras och bearbetas. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kommer ministern att verka för en svensk Natoutredning i syfte att grundligt utreda innebörden av och de olika konsekvenserna av ett svenskt Natomedlemskap, och om inte, varför?
fr · H9111245 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1245 Avdragsrätt för friskvård av i (M) till Finansminister (S) Som arbetsgivare kan man ge sina anställda möjligheter till enklare slag av motion och friskvård på arbetsplatsen, skatte- och avgiftsfritt. Arbetsgivaren kan mot kvitto betala ett skattefritt friskvårdsbidrag om maximalt inklusive moms, om den anställda har kostnader för till exempel gym, ridlektioner eller annan motion. Detta är ett totalbelopp som gäller den anställdes utgifter för både motion och annan friskvård. Trots att det är väl känt att fysisk aktivitet bidrar till hälsa och välmående får inte alla tillgång till den skattefria motionen. Egenföretagare med enskild firma kan inte ta del av förmånen. I aktiebolag räknas företagaren själv som anställd och kan då skattefritt få friskvård betald av företaget. Den som driver en enskild firma kan få avdrag för kostnader för motion till sina utomstående anställda som finns i firman men inte för friskvård till sig själv. Alltså får 425 000 företagare som driver enskild firma inte del av förmånen, trots att de skapar jobb och bidrar med stora belopp i skatteintäkter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Är ministern villig att ta initiativ till att utreda en möjlighet till avdragsrätt för friskvård även för enskilda firmor?
fr · H9111246 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1246 Handläggningstid för vapenlicens av i (M) till Justitie- och inrikesminister (S) () har under granskat handläggning av vapenärenden. skedde en tydlig ökning av antalet klagomål till JO om polisens handläggningstider i vapenärenden. JO konstaterar nu att handläggningstiderna för vapenlicenser inte uppfyller förvaltningslagens krav på snabb handläggning. Dessutom visar granskningen att det förekom långa perioder av passivitet och dröjsmål i många ärenden, trots att har ett ansvar för att driva ärendena framåt och att vidta åtgärder när en begärd komplettering kommer in till myndigheten eller ett föreläggande inte följs. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemet med långa handläggningstider för vapenlicens?
fr · H9111247 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1247 Distribution av frekvenser av i (M) till Statsrådet (S) upprätthåller () ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens inom sektorn för elektronisk kommunikation. Aktörer från andra sektorer, däribland från finanssektorn och energisektorn, har i olika sammanhang uttryckt intresse för en PTP-anslutning till tjänsten. För samhället skulle tillgängliggörande gentemot fler aktörer vara positivt ur ett beredskapsperspektiv. Syftet med systemet är att bidra med robusthet och redundans samt att minska beroendet av GNSS (global navigation satellite system) för tid- och frekvenssynkronisering inom sektorn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet villig att ge PTS i uppdrag att se över möjligheten att tid och frekvens distribueras till alla i samhället på lika villkor, oavsett i vilken sektor berörd part befinner sig?
fr · H9111248 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1248 Organisationsnummer för enskild firma av i (M) till Näringsminister (S) Personer med skyddad identitet kan inte starta enskild firma eftersom organisationsnumret är offentligt i många sammanhang som företagare, och organisationsnumret är för enskilda firmor identiskt med personnumret på privatpersonen som driver verksamheten. Personer som ännu inte erhållit ett svenskt personnummer, exempelvis nyanlända, kan inte driva företag i form av enskild firma eftersom det krävs ett personnummer för att företagsformen ska få en unik identitet. Personer som inte har skyddad identitet men som ändå upplever ett särskilt behov av begränsad offentlighet för sitt personnummer, exempelvis kvinnor som tidigare utsatts för hot, ser problem med verksamhetsformen enskild firma. För bästa behöver alla personer som har en affärsidé och kan ordna finansiering ha fulla möjligheter att starta sådan verksamhet i alla de verksamhetsformer som finns tillgängliga i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att ta initiativ till att införa alternativt organisationsnummer för enskild firma?
fr · H9111249 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1249 Proposition om öppna data av i (M) till Statsrådet (S) Det nya öppna data-direktivet – som ersätter PSI-direktiv – skulle ha införlivats i samtliga EU-medlemsstater . Målsättningen med direktivet är att stärka dataekonomin och stimulera innovation genom att öka mängden information från den offentliga sektorn, särskilt i form av öppna data. Tillgång till offentlig information i digitala och öppna format har ett stort samhällsekonomiskt värde eftersom bearbetning och förädling av sådan information kan skapa nya produkter och tjänster. lämnade Öppna data-utredningen över sitt huvudbetänkande (SOU 2020:55), där det bland annat framgår att öppna data-direktivet ska genomföras genom en ny lag, för att förtydliga tillämpningsområdet och klargöra vilka krav som ställs på myndigheterna. saknar ännu lagförslag, vilket bland annat lett till att lämnat en formell underrättelse som kan leda till att kommissionen senare överlämnar ärendet till såvida inte vidtar de åtgärder som krävs för att genomföra direktivet. måste bli mycket bättre för att svenska företag inte ska förlora konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att lägga fram en proposition som införlivar öppna data-direktivet i svensk lagstiftning?
fr · H9111250 · 2022-03-10 00:00:00 — Fråga 2021/22:1250 Komplettering av MSY-målet av (M) till Statsrådet (S) I kontakter med såväl akademin som yrkesfisket är det uppenbart att problemen för torsk- och sillbestånden i är alarmerande och väntas bli långvariga. visar analyser att det () har överskattat nivån i sina råd om möjliga fångstrekommendationer i , vilket har medfört att politiken har beslutat om fångstkvoter (TAC) som har legat över det hållbara. Många aktörer ifrågasätter nu den gemensamma fiskeripolitikens (GFP:s) ensidiga fokus på maximal hållbar avkastning (MSY) som det huvudsakliga kriteriet för att fastställa fångstkvoter. Detta gör man bland annat med tanke på att MSY inte tar tillräcklig hänsyn till beståndens lekbiomassa och faktiska ålders- och storleksstruktur. Detta är dock något som havsmiljödirektivet gör. Med hänvisning till det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Har statsrådet för avsikt att uppvakta berörd kommissionär om de missförhållanden som dagens förvaltningspolitik i allmänhet och ensidiga fokus på MSY i synnerhet ger upphov till?
fr · H9111251 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1251 Fakturering av styrelsearvode av i (M) till Näringsminister (S) har genom domar om styrelseledamöters möjlighet att fakturera arvode för styrelsearbete till eget bolag (HFD 2017 ref. 41 och HFD 2019 not 31) fastslagit att sådant arvode ska beskattas som inkomst av tjänst. Denna rättsutveckling har varit negativ och riskerar att bli ett hinder för många företag i tillväxtfas. Särskilt företag som ser behov av extern kompetens i styrelsen kan få svårt att hitta sådan kompetens. Externa styrelseledamöter i mindre och medelstora företag kan bidra med värdefull rådgivning och kunskap vad gäller strategier och varumärkesbyggande. Att försämra villkoren för sådana ledamöters arbete drabbar företags möjlighet att växa. För ledamoten själv innebär inte heller tjänstebeskattningen några av de fördelar som tjänstebeskattade anställda åtnjuter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Är ministern villig att ta initiativ så att styrelseledamöter åter ska kunna fakturera sitt uppdrag via F-skatt?
fr · H9111252 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1252 Utfärdande av läkarintyg för körkort av (M) till Infrastrukturminister (S) Det krävs obligatoriskt läkarintyg utfärdat av läkare med specialistkompetens i psykiatri för adhd, asperger, autism eller liknande diagnos för att kunna bli godkänd för körkort. Detta är ofta förenat med visst krångel och kan bli både dyrt och tidsödande. var det ett krav för dem med diabetes, epilepsi och hörsel- eller synnedsättning, men det har efter hand utökats till alla neuropsykiatriska diagnoser. Självklart är det viktigt att medicinska krav ställs med hänsyn till trafiksäkerheten, men ett smidigare sätt vore önskvärt. får allt fler och många unga en neurologisk diagnos som adhd i skolåldern för att kunna få extra stöd i skolan, besvär som i många fall växer bort och som inte inverkar på trafiksäkerheten. Många andra mår bra med medicinering, och de allra flesta får sina körkortstillstånd. Men det krävs intyg och är en krånglig och dyr process både för samhället och för den körkortsökande. Våra barn- och ungdomsmottagningar, bup, runt om i landet har långa köer, och väntetiden är i flera fall upp mot . De läkare som finns på dessa mottagningar lägger mycket tid på att utfärda dessa intyg, tid som kunde ha gått till de patienter som är i behov av vård. Läkarbristen är dessutom stor på många ställen, och därför prioriteras dessa ärenden bort på vissa håll. Dessa specialistläkare finns heller inte överallt i , vilket gör att många måste resa långt för att få intyget. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska byråkratin med utfärdande av läkarintyg för körkort?
fr · H9111253 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1253 Höga kostnader för jordbruket av (M) till Statsrådet (S) I det världsläge vi nu befinner oss o och det som sker runt om i världen så är det väldigt tydligt att livsmedelsfrågan är världspolitisk. kommer det att uppstå större efterfrågan än vad det finns utbud på grund av invasion av . Priserna kommer att skjuta i höjden och tillgången att minska. Vi bär också med oss att vårt eget land har ett läge med en självförsörjandegrad på och att vi endast är helt självförsörjande på tre grödor. Den livsmedelsstrategi som ligger kopplar inte till produktion på ett sätt som gör att de svenska lantbrukarna uppmuntras till att odla så att vårt land får en kraftfullt utökad produktion. Våra svenska lantbrukare och de som har lantbruksföretag så kallad legoodling vittnar nu om att det är en som de uttrycker det ”lavin” av lantbrukare som hoppar av från vårsådden. De kan inte odla för kalkylen går inte ihop. Detta kommer drastiskt att påverka den svenska produktionen och ger negativa effekter såväl inom jordbruket som utanför med höga priser och minskat utbud. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det ansträngda kostnadsläge som har framförts för jordbrukare?
fr · H9111254 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1254 Människor som behöver samhällets stöd av (M) till Socialminister (S) Vi värnar om att personer med funktionsnedsättningar ska få den hjälp och det stöd som behövs för att de ska ges möjligheter att kunna leva sina liv efter sina egna förutsättningar med mer inflytande över sin egen vardag. Det är politikens uppgift att säkerställa att lagar, finansiering och regelverk lever upp till detta. kräver en offentlig ursäkt av staten till alla patienter som varit placerade på Vipeholm i . Personer med funktionsnedsättningar som placerades där utsattes enligt uppgifter bland annat för medicinska experiment. har genom den borgerliga regeringen –1994 fått på plats skarp LSS-lagstiftning och personlig assistans som ska värnas och utvecklas. Behandlingen av personer med funktionsnedsättningar på den statliga Vipeholmsanstalten –1970 tillhör däremot ett mörkt kapitel i svensk historia. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ge dessa personer och deras anhöriga upprättelse för det de utsattes för –1970?
fr · H9111255 · 2022-03-11 00:00:00 — Fråga 2021/22:1255 Förslag om internationella regler för erkännande av moderskap av (MP) till Justitie- och inrikesminister (S) I utredningen regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall (SOU 2021:56) föreslås bland annat att lagen om internationella faderskapsfrågor arbetas om för att även omfatta föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation och moderskap i vissa fall, bland annat vid surrogatarrangemang. I en lagrådsremiss föreslår regeringen att gå vidare med förslagen om föräldraskap i samkönade relationer, men däremot inte med förslagen om moderskap. Det är av stor vikt att inkludera föräldraskap i samkönade relationer i de internationella reglerna eftersom sådant föräldraskap inte erkänns på samma sätt som faderskap. Det leder till utdragna rättsliga processer för samkönade föräldrar med internationell anknytning, ett hinder för den fria rörligheten och rättsosäkerhet för barnet. har varit drivande för denna förändring och välkomnar regeringens förslag i denna fråga. efterlyser att regeringen även lägger fram förslag om internationella regler för erkännande av moderskap, vilket saknas . Utredningen 2021:56 framför att svensk lagstiftning behöver anpassas så att barn i som har tillkommit efter ett surrogatarrangemang utomlands kan få rättsliga företrädare när det krävs för att säkerställa barnets rätt till privat- och familjeliv och barnets bästa. ska de förslag som utredningen lämnar inte uppmuntra till kringgåenden av svensk lagstiftning eller till surrogatarrangemang i utlandet. Utredningens förslag innebär att det rättsliga erkännandet i bör ske inom ramen för den befintliga adoptionslagstiftningen och att vissa bestämmelser om adoption därför inte ska gälla vid synnerliga skäl. Utredningens förslag i denna fråga utgick till stor del från två avgörande i som uttalade att det var nödvändigt att erkänna en utländsk dom om moderskap, trots att det saknas lagstöd i för det, eftersom det inte fanns annat sätt att tillgodose barnets rätt till privat- och familjeliv och barnets bästa. Domstolen uttalade i sammanhanget att den negativa inställningen till surrogatmoderskap i inte i ett enskilt fall kan väga tyngre än principen om barnets bästa och barnets rätt till privatliv. Det är av stor vikt att samhället säkerställer att barns rättigheter möts även i surrogatarrangemang. Barnet själv har ingen möjlighet att påverka hur det kommer till. Det är därför nödvändigt att utan dröjsmål lägga fram förslag i denna fråga. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När avser ministern att återkomma med förslag om internationella regler för erkännande av moderskap?