ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H911838 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:838 Elstöd till hushållen av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har föreslagit ett ekonomiskt stöd till hushåll med höga elräkningar. Det är en bra och nödvändig åtgärd eftersom de senaste årens förda energipolitik, både här i och på EU-nivå, resulterat i dagens instabila elproduktion och därmed stora svängningar på elpriset. Detta drabbar framför allt som tillhör elområde 4. Många hushåll har svårt att hantera stora ökade kostnader, och hushållen i drabbas extra hårt av skenande elpriser. steg elpriset okontrollerat i , vilket inte bara ledde till skyhöga elräkningar för konsumenterna utan även till att skillnaden var långt i jämförelse med elpriset i norra . I början på detta år såg vi i en prisökning på , till , före skatt. , i norra , var priset . När verklighetens elmarknad ser ut på detta sätt går regeringen alltså fram med ett förslag på en ersättning som i kronor är lika över hela landet. Som högst kan elkonsumenten få tillbaka för tre vintermånader. För att få ut maxstöd ska man konsumera eller mer. Det lämnar många konsumenter utanför maxersättningen, framför allt hushåll i mindre bostäder. Ensamstående och pensionärer är grupper som troligtvis inte kommer att kvalificera sig för maxersättningen. Dessutom tar stödet över huvud taget inte hänsyn till elpriset . Regeringens förslag gör elkostnaderna rekordlåga för norra elkonsumenter /22. I kommer regeringens föreslagna ersättning endast täcka en blygsamt liten del av den faktiska kostnaden. Det är svårt att förstå hur regeringen tänker, men om man på riktigt vill hjälpa hushåll som mest drabbats av skenande elpriser är detta fel lösning. Med anledning av olika elpriser vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att arbeta om förslaget om elstöd så att det blir mindre orättvist utifrån elkunders faktiska kostnader?
fr · H911839 · 2022-01-19 00:00:00 — Fråga 2021/22:839 Lynetteholmen av (C) till Klimat- och miljöminister (S) Påbörjandet av bygget av den konstgjorda halvön i vattnen utanför har med rätta skapat många frågor och inte minst en del oro bland skåningar samt bland marinbiologer och andra experter. Danska har godkänt byggnationen av Lynetteholmen trots att konsekvensbeskrivningar för byggnationen inte är verifierade. Det är självklart att ska kunna utvecklas. Men det bör inte vara självklart att döda några av de viktigaste havsområdena i . Inte heller är det självklart att dumpa giftigt slam med kvicksilver, bly och PAH i . Slam som skulle fylla ett område lika stort som en fotbollsplan . Att dessutom göra det utan att ha koll på konsekvenserna för vattnet i , skånska strandmiljöer och naturskyddsområdet kring är på inget sätt rimligt. Bygget kommer med stor sannolikhet att påverka och förändra strömmarna och kommer att totalt förstöra stora grunda havsområden. Minskad syresättning och salthalt till kommer att innebära stora problem för den lilla spillra av torsk som fortfarande finns och riskerar de framgångar som lett från att ha varit i stort sett dött till att vara det enda havsområdet i EU där det faktiskt finns hållbara bestånd av fisk och världens bästa ålgräsängar. Ett havsområde som vi från gärna ser som ett gemensamt dansk-svenskt biosfärområde. Statsrådet har tidigare uttalat följande: ”Samrådet mellan svenska och danska myndigheter fortsätter rörande projektets miljöeffekter och hur kontrollen av dessa bör ske. Just nu handlar samrådet bland annat om miljöövervakningen av dumpningen av muddermassor i Köge bukt där svenska myndigheter fortfarande har synpunkter. Vidare är tredjepartsgranskningen rörande strömningsförhållandena i , som har efterfrågats från svensk sida, nu i sitt slutskede och förväntas presenteras . Jag kommer att fortsätta följa frågan.” i är mycket kritisk och det gäller även Marint Kunskapscenter/naturum . Men från regeringens sida förefaller man att nöja sig med att följa frågan. Att följa frågan räcker inte när stora värden i svenska vatten och kustområden hotas. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Kommer ministern att agera så att den danska regeringen garanterar att vatten- och kustområden på svenskt territorium inte påverkas negativt av byggnationen av Lynetteholmen?
fr · H911840 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:840 Kriminalisering av lögn i förhör av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) konstaterade att det inte är straffbart att lämna falska uppgifter till förmån för någon som är misstänkt eller dömd för ett brott, när det endast kan påverka bevisläget mot den personen. Ett exempel är att lämna ett falskt alibi. Det borde vara varje laglydig medborgares skyldighet att samarbeta med rättsväsendet. Att ljuga för den myndighet som utreder brott och värnar brottsoffers upprättelse är moraliskt felaktigt och riskerar även slöseri med myndigheternas resurser samt att gärningsmän går fria. Det är således av ett skyddsvärt intresse, och en kriminalisering borde vara rimligt. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att kriminalisera lämnande av falska uppgifter i polisförhör?
fr · H911841 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:841 Felaktiga folkbokföringar av (SD) till Finansminister (S) har tidigare gjort en bedömning att cirka 200 000 personer är felaktigt folkbokförda i . Anledningarna till detta kan enligt vara studenter som inte skriver sig på sin studieort utan fortsätter att vara skrivna hemma hos sina föräldrar. Det kan också vara så att man mot betalning erbjuder främmande personer att skriva sig på en adress i syfte att få ut medel ur välfärdssystemet som man annars inte har rätt till. Ett annat fenomen som uppmärksammats är personer som bryter sig in i en sommarstuga för att ockupera denna samt även folkbokföra sig i densamma. I detta läge har fastighetsägaren begränsade möjligheter att avhysa dessa, och det är en komplicerad och långsam process att komma till rätta med tilltaget. Vi har också kunnat läsa om hur personer upptäcker att någon för denne helt okänd person har låtit folkbokföra sig på deras adress. Det kan vara först när det börja komma exempelvis räkningar och brev från som den rättmätige bostadsinnehavaren uppdagar att det finns fler personer som otillåtet har folkbokfört sig på dennes bostadsadress. Uppdagas detta ska en anmälan upprättas till , som då ska påbörja en utredning huruvida folkbokföringsadressen är rätt eller inte. Då redan har bristande resurser kan en sådan utredning vara en långdragen process, som det innebär en psykisk påfrestning och en känsla av hjälplöshet hos den rättmätige bostadsinnehavaren att ha någon okänd folkbokförd hos sig. Det är visserligen olagligt att vara folkbokförd på en adress man inte bor på, men detta brott har låg prioritet och avskräcker sällan personer som har för avsikt att begå detta brott. Med anledning av ovan anförda vill jag fråga finansminister : Har ministern för avsikt att göra något för att dels förenkla för de som fått någon okänd folkbokförd på deras adress, och har ministern för avsikt att försvåra tilltaget att folkbokföra sig på en adress utan någon form av medgivande från befintlig bostadsinnehavare eller fastighetsägare?
fr · H911842 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:842 Ekonomisk självständighet för kvinnor av (SD) till Finansminister (S) Kvinnors pension i snitt efter skatt är medan mäns i snitt är efter skatt. Fler kvinnor än män lever ensamma . Män dör tidigare vilket medför att fler kvinnor lever ensamma . I åldern bodde 264 000 kvinnor och 167 000 män ensamma åren 2015–2017. I gruppen är det sju gånger fler kvinnor som bor ensamma. Deras inkomst är ungefär hälften av den standard som befolkningen har. Minst kvar har kvinnor , som i genomsnitt har kvar i plånboken. Demografiska rapporter 2019.1 från SCB. Pensionärers ekonomi är god publicerad Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att skapa ekonomisk jämställdhet mellan könen så att män och kvinnor ges samma ekonomiska självständighet livet ut?
fr · H911843 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:843 Bränsleprisernas effekt på transportbranschen av (SD) till Näringsminister (S) I medierna har vi kunnat läsa om oroliga röster inom transportbranschen. Oroliga röster som med fog kritiserar de chockhöjningar av bränslepriserna som direkt slår mot branschen. Eftersom deras uppdrag till största delen är bundna av kontrakt som sträcker sig över , eller år, finns det inte utrymme att höja sina priser i samma takt som kostnaderna för drivmedel ökar. Höjningar som i sin tur kommer slå mot slutkunderna. I förlängningen kommer det att få negativa effekter på konkurrensställning i många redan svårt konkurrensutsatta branscher såsom e-handeln. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad kommer ministern att göra för att se till att företagare inte tvingas höja priserna i en orimlig takt för att kompensera de höga transportkostnaderna?
fr · H911844 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:844 De skenande elpriserna av (SD) till Statsrådet (S) Den ena artikeln efter den andra i tidningarna vittnar om att det är fattigpensionärerna och andra fattiga i samhället som inte har råd att värma sina lägenheter eller hus. De har inte ens råd att använda varmvatten vilket gör att de duschar så sällan som möjligt. är de av konsumenten betalda skatterna drygt hälften av priset för en förbrukad kilowattimme. Det är inte rimligt att de fattigaste i samhället inte ska kunna ha råd att värma sin bostad eller använda varmvatten. I våra grannländer hjälper staten de värst utsatta. Med anledning av detta vill jag statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta?
fr · H911845 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:845 Skatteupplägg kring aktiehandel av (SD) till Statsrådet (S) Skatteuppläggen kring aktieutdelning, så kallad cum-cum, kan kosta svenska staten . Det visar en uppskattning som regeringens utredare gjort. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen utreda beräkningarna om att minst hälften av alla aktielån som görs med utlandsägda aktier i samband med utdelningstillfället har syftet att undgå skatt, och om så är fallet, vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta?
fr · H911846 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:846 som utnyttjar de svenska välfärdssystemen av (SD) till Statsrådet (S) Kriminella startar allt oftare företag för att kunna utnyttja de svenska välfärdssystemen för pengar. Det visar en ny lägesbild av den organiserade brottsligheten från tolv myndigheter. Staten förlorar miljarder till den organiserade brottsligheten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att kriminella företag inte ska få bidrag utbetalade och lura det svenska skattesystemet?
fr · H911847 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:847 Förstärkt skattereduktion för vissa grupper av (SD) till Finansminister (S) Proposition 2021/22:33 handlar om att förstärka skattereduktioner för förvärvsinkomster, sjukersättning och aktivitetsersättning. Detta är mycket behjärtansvärt och en reform som länge har låtit vänta på sig. Reformen ska motsvara hur jobbskatteavdraget beräknas, vilket medför att personer med aktivitetsersättning och sjukersättning får en genomsnittlig skattesänkning på . Syftet enligt reformen är att ta bort skillnaden mellan sådan ersättning och arbetsinkomst. Dessvärre ingår inte pensioner i denna reform. uppfattning är att beskattningen av inkomster från arbete och pension, som ju är en uppskjuten lön, ska beskattas lika för transparens, jämlikhet och rättvisa. Min fråga till finansminister är: Avser ministern att vidta åtgärder för att en översyn av skattesystemet görs så att systemet blir transparent och så att alla inkomster och ersättningar bedöms enligt samma skatteskala?
fr · H911848 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:848 Momsbefriade YH-utbildningar av (SD) till Finansminister (S) YH-utbildningar är momsbefriade, och lärarna har fram till nu fakturerat sina arvoden utan moms. Det är viktigt att lärarna som undervisar på YH-utbildningar är förankrade i industrin. Detta också för att de som utbildas ska få insyn i hur det går till i verkligheten. De kan också lättare få praktik på det sättet. Men i och med en ny dom har kommit med nya direktiv som säger att lärare på YH-utbildningar ska fakturera moms. Då YH-utbildningar är momsbefriade har de som anordnar utbildningen inte rätt att dra av moms på kostnader. Den nya momsen från lärarna blir en direkt kostnad, som ökar den största utgiftsposten . Enligt utbildarna är detta inte hållbart då kostnaden inte finns med i beräkningen av nivån på statsbidraget som de erhåller. Utbildarnas förslag till lösning: Om YH-utbildningar kan få rätt att dra av den moms våra lärare fakturerar till oss (så att den alltså inte hamnar som en kostnad för oss) är problemet löst. Det är viktigt att yrkesutbildningarna kan fortsätta att genomföras med lärare från näringslivet. Eleverna behöver få direkt kunskap från näringslivet och för att de lättare ska kunna få en praktikplats. Med anledning av detta vill jag fråga till finansminister : Avser ministern vidta åtgärder enligt vad som beskrivs ovan eller ser ministern andra lösningar på situationen?
fr · H911849 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:849 Ersättning till rättsliga biträden i brottmål av ClasGöran (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Kostnaderna för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i brottmål har ökat kraftigt . Det här ställer höga krav på en god kostnadshantering hos domstolarna. För att allmänhetens förtroende för rättsväsendet ska bibehållas krävs bland annat att domstolarna hanterar ersättningsanspråken på ett betryggande och effektivt sätt. har i en artikelserie återigen på ett mycket förtjänstfullt sätt visat att advokaters ersättningskrav och kostnadsräkningar inte redovisats på ett korrekt sätt. Domstolarna har också i flera fall kraftigt sänkt ersättningsanspråken. Växjöpolisen inledde i ett fall en förundersökning om ”bedrägeri medelst brukande av osann urkund”. Granskningen visar att systemet för att hantera ersättningen är föråldrat och inte utformat så att det bidrar till en god hushållning med statens medel. En jämförelse som ligger nära till hands är exempelvis krav på personalliggare i bland annat byggbranschen för att stävja fusk. En annan är tidsredovisningen inom den kommunala , som oftast är digitaliserad för att förenkla redovisningen. Ett fullt ut digitaliserat ersättningssystem för advokaters ersättningsanspråk skulle innebära att dubbelfakturering inte skulle kunna uppstå. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kan ministern tänka sig att ta initiativ till en fullt ut utbyggd digitalisering av advokaters ersättningsystem som en lösning på problemet?
fr · H911850 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:850 Svenska drivmedelspriser av (SD) till Statsrådet (S) är ett stort och glesbefolkat land. Vi är det tredje största landet i EU, som vi är näst mest glesbefolkade land. Denna kombinationen gör att väldigt många i , främst de som bor i glesbygd och på landsbygd, är beroende av bilen för att klara av sitt vardagspussel, såväl med att resa till och från arbetet, besöka släktningar som att skjutsa barn till förskola och diverse fritidsaktiviteter. Då skatten på drivmedel höjs och då efterfrågan på drivmedel har ökat efter pandemin, som de svenska kraven på reduktionsplikt med inblandning av biodrivmedel i bränslet, ligger de svenska drivmedelspriserna just nu på en nivå som är bland världens högsta. Enligt sidan har nu världens högsta dieselpris och bland de högsta bensinpriserna. Kombinationen av ett glesbefolkat land och så höga bränslepriser gör att svenska hushåll på landsbygden får lägga en oproportionerligt hög andel av sin disponibla inkomst på fordonsbränsle. Det är fullt förståeligt att finansministern ej kan påverka världsmarknadspriset på fordonsbränslet, men då priset på fordonsbränsle i till stor del består av skatter har politiska beslut en stor inverkan på bränslepriserna. Såväl tidigare statsministern samt infrastrukturministern har tidigare öppnat för att kompensera boende i gles- och landsbygd om de stigande drivmedelspriserna håller i sig varaktigt. Efter budgetreservationen från M, KD och SD fann majoritet i kammaren ska nu bränsleskatten justeras, så att drivmedel blir billigare vid pump. Men drivmedelspriset kommer trots detta att fortsatt att ligga på en hög nivå och vara en hög andel av hushållens kostnader, primärt på landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att ta några initiativ för att kompensera lands- och glesbygdsboende för de höga drivmedelspriserna?
fr · H911851 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:851 Stödpaket till kultur- och evenemangsbranschen av (SD) Med två dagars varsel presenterade regeringen återigen en nedstängning av kulturbranschen. Det infördes långtgående restriktioner, där en meters avstånd måste hållas, med ett maxtak om 500 i publik (som senare reviderades till 500 per sektion) med mera. Trots att det gått har inga stödpaket presenterats som ersätter de stora förluster som drabbar arrangörer och utövare. När jag pratar med branschföreträdare förutspår de samma förlust som 2021. Det vill säga: Branschen blöder och regeringen gör inget för att stoppa det. presenterade den dåvarande regeringen ett antal olika stödpaket om flera miljarder till branschen. Det är nödvändigt att regeringen presenterar stödpaket och åtgärder i anslutning till att nya restriktioner införs. Det verkar tyvärr den nya kulturministern inte förstått . Hela branschen har ett akut behov av stöd för att inte gå under. Likt andra branscher som lider av pandemins effekter ser den att personal flyr kultur- och evenemangsbranschen eftersom framtiden är osäker. Ska morgondagens teatrar leva vidare måste det finns personal kvar såväl bakom som på scenen efter pandemin. Med anledning av detta vill jag fråga kulturminister : När kommer ministern att presentera tillräckliga stödpaket till kultur- och evenemangsbranschen med anledning av de senast införda restriktionerna?
fr · H911852 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:852 skatteavtal av (SD) till Finansminister (S) konstaterade i sin rapport skatteavtal med andra länder – effekterna av regeringens arbete (RiR 2010:24) att svenska regeringar under mer än försummat sitt arbete med att hålla bilaterala skatteavtal uppdaterade. konstaterade att ingenting blivit bättre – snarare tvärtom. De bilaterala skatteavtalen syftar till att lindra effekterna av internationell dubbelbeskattning för att skapa goda konkurrensförhållanden för exportindustrin, för att uppmuntra investeringar mellan stater och för att förhindra skatteflykt. Det är således av stor vikt, inte minst för exportindustrin, att nät av bilaterala skatteavtal är väl uppdaterat och att vi inte fortsätter halka efter på området. Det kan räcka med att ett annat land gjort förändringar i sin egen skattelagstiftning för att ett redan existerande avtal med ska bli obsolet. Då denna fråga ställdes till dåvarande finansminister blev svaret att regeringen varit upptagen med informationsutbytesavtal men att arbetet med skatteavtal åter börjat ta fart. Regeringen har dock inte sett någon anledning att redovisa detta arbete. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har kommit i kapp i detta viktiga arbete; det vill säga är problemet löst, och om inte, vad avser regeringen att göra för att vi åter ska komma i kapp i dessa avseenden?
fr · H911853 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:853 Höjd milersättning av (SD) till Finansminister (S) För privat bil i tjänsten ligger den skattefria milersättningen på per mil. Det är samma nivå som . Ingen hänsyn har alltså tagits till inflationen, ökad bränsleskatt, inblandning av alternativa bränslen eller förändrade råvarupriser. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att höja milersättningen så att ersättningen bättre speglar prisutvecklingen på drivmedel?
fr · H911854 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:854 Hushållens skuldsättning och boprisutvecklingen av (SD) till Finansminister (S) Hushållens skulder ökar snabbt. uppgick svenskarnas skulder till , enligt siffror från , . Det är en skuldsättning som ungefär motsvarar hela bruttonationalprodukt, och en skuldnivå som nästan femfaldigats . Per capita är det bara danskarna som har högre lån i en jämförelse med andra europeiska länder. Till stor del hänger den snabba skuldökningen ihop med prisökningen på bostadsmarknaden. Tillsammans med en skuldkvot, som säger hur mycket lånen är i förhållande till inkomster, på får vissa av de svenska hushållen sägas antas ha små marginaler för att klara prisjusteringar på tillgångsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilket arbete gör regeringen för att hushållen inte ska riskera att överbelåna sig inför perioder av sämre tider eller prisnedgångar på bomarknaden?
fr · H911855 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:855 Olika kommunalskattesatser av (SD) till Finansminister (S) En stor del av den skatt privatpersoner betalar utgörs av kommunalskatt. Den skatteformen är förstås viktig för att finansiera den lokala kommunens verksamheter och välfärd. Men det är långt ifrån alltid den lokala verksamheten koncentreras kring välfärdens kärna. Inte sällan läggs pengar på stora infrastrukturprojekt eller på stora byggnationer eller utsvävningar som slår mot kärnverksamheterna. Det råder också stor skillnad i effektivitet per betald skattekrona kontra utfall av välfärdsservice kommuner emellan. Men från statscentralt håll är kanske den mest intressanta frågeställningen hur jämställda förutsättningarna att verka i landet verkligen är sett ur ett skatteperspektiv. Variationerna i skattesatser i landets kommuner är väldigt stor. Lägst skatt betalar man i , och högst skatt betalar man i . För en löntagare med före skatt som är med i ger det mindre i plånboken att bo i den kommun med högst skatt kontra den kommun som har lägst kommunalskatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Har ministern för avsikt att ta några initiativ mot bakgrund av den stora skillnaden i kommunalskatt mellan de kommuner med lägst kommunalskatt och de med högst kommunalskatt?
fr · H911856 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:856 Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt av (SD) till Finansminister (S) Skatter är nödvändiga för att finansiera det offentliga samhället. Eftersom resurserna är ändliga behöver man prioritera. Ett alternativ när resurserna inte räcker till det man vill prioritera är också att höja skatterna. Men höjda skatter ger inte alltid automatiskt mer intäkter, särskilt inte i det långa loppet, till staten. Vissa skatter kan dessutom betecknas som direkt skadliga. Socialdemokraternas tidigare partiledare ska inför Deloittes skattedag 2021, enligt , ha uttryckt att förmögenhetsskatten innebar att tappade framgångsrika entreprenörer. ska även tidigare ha resonerat om att både arvs- och gåvoskatten är skadliga skatter. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Håller ministern med sin tidigare partiledare om att förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt är skadliga skatter för , och om inte, har ministern för avsikt att ta några initiativ på området?
fr · H911857 · 2022-01-20 00:00:00 — Fråga 2021/22:857 Den framtida belastningen på välfärdssystemet av (SD) till Finansminister (S) har lägst antal vårdplatser i hela EU. På många håll i landet går både och äldreomsorgen på knäna. Personal inom vården, skolan och polisen kämpar också för att upprätthålla välfärden och friheten för våra laglydiga medborgare. Många tappra välfärdsarbetare får betala ett högt personligt pris i form av obekväma arbetstider, låga löner och dåliga arbetsvillkor. har EU:s fjärde högsta arbetslöshet. Det innebär att många som kan arbeta inte arbetar. De kommande 40 åren väntas enligt SCB den demografiska försörjningskvoten att med nuvarande politisk inriktning dessutom öka från 0,77 till 0,9 . Det innebär att färre ska försörja allt fler. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Ser regeringen något sätt att agera politiskt på för att SCB:s prognos om en påtagligt ökad försörjningsbörda för välfärdens finansiering ska kunna motverkas?