ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H9111181 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1181 Läkemedel till av (C) till Socialminister (S) Viljan att hjälpa och stödja det ukrainska folket är mycket stor. Inom sjukvårdsområdet är redan transporter på väg. Apoteksbolag har öppnat för att skicka läkemedel med utgångsdatum kortare än till i stället för till destruktion. Tyvärr sätter svenska regler stopp för den möjligheten. Jag vill därför fråga socialminister : Är ministern beredd att ta initiativ till ändringar för att i ett exceptionellt läge även kunna skicka läkemedel med kort utgångsdatum till krigets ?
fr · H9111182 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1182 krislagstiftning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) vaknade vi till att hade inlett krig mot , och regeringen stod då handfallen vad gäller stöd till det krigsdrabbade . Först gav statsministern försvarsministern i uppdrag att se över vad vi i skulle kunna skicka till . har flyttat fram sina positioner vid gräns . Här borde regeringen ha agerat mer proaktivt och arbetat utifrån ett värsta tänkbara scenario. I medierna rapporteras om börser som rasar och oljepriser som rusar. Vår omvärld förändras dramatiskt, och detta kan leda till kris också i . Vi har bra lagar för att hantera händelse av krig men faktiskt inte när det gäller händelse av kris. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att analysera lagstiftningen i avsikt att initiera eventuell ny lagstiftning för att bättre ska kunna hantera händelser i kris?
fr · H9111183 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1183 Svensk konkurrenskraft av i (M) till Näringsminister (S) Svensk konkurrenskraft är central för förnyelse och välstånd, men enligt ny rapport från Entreprenörskapsforum har tappat mark . I rapporten görs en omfattande genomgång av ekonomiska indikatorer för samtliga och en jämförande analys av konkurrenskraft i relation till . Bilden som framträder i rapporten är tydlig och visar att den svenska ekonomiska utvecklingen har stor förbättringspotential. I endast fyra av indikatorerna ligger i topp . I övriga 77 indikatorer presterar sämre. tappar i produktivitet såväl som i relativa inkomstnivåer, från det fjärde mest välmående landet mätt som bnp per capita 1970 till plats elva . Det innebär en välståndsförlust på . Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att ska kunna förbättra sin konkurrenskraftsposition?
fr · H9111184 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1184 Samverkan mellan banker och småföretag av i (M) till Näringsminister (S) Förutsättningarna att driva företag skiljer sig kraftigt mellan olika delar av . I glesbygdskommuner finns det faktorer som i samverkan gör det svårt att driva företag på platsen. Sedan pandemin slog till har det blivit ännu svårare för småföretag att få banklån – i synnerhet i glesbygden och bland företagare med utländsk bakgrund. Företagens möjligheter till finansiering hänger nära samman med deras tillväxt. Sedan covid-19-krisen slog till bedömer drygt en fjärdedel av företagen med mindre än 20 anställda att det är svårare eller avsevärt svårare än normalt att finansiera verksamheten. Problemet är särskilt stort hos företagare med utländskt ursprung, men även många unga företagare samt företagare i norra har svårt att lyckas med kapitalförsörjningen. En rapport för Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar att nya regelverk införda som svar på finanskrisen –2009 har hämmat bankernas företagsutlåning. På grund av regelverken har det blivit svårare för nystartade framgångsrika företag att meritera sig för banklån. Och bankskatten som infördes kommer att fördyra företagens banklån, vilket kommer att försämra förutsättningarna för fler jobb. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera samverkan mellan bankerna och de mindre företagen?
fr · H9111185 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1185 Fler utrikes födda på arbetsmarknaden av i (M) till Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Stiftelsen har låtit Arbetsförmedlingen ta fram statistik över arbetslösheten för de sex största invandrargrupperna. Det visar sig att människor med ursprung i , , , , och är starkt överrepresenterade, både som arbetslösa och som långtidsarbetslösa. Enligt statistik från ligger sysselsättningsgraden i för inrikes födda på och för utrikes födda på . Det är bara som är sämre än i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få fler utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden?
fr · H9111186 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1186 Rättsosäkerhet vid barns hörselnedsättning av i (M) till Statsrådet (S) Enligt Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2021:10 Från vårdbidrag till omvårdnadsbidrag visar granskningen att inte följer kammarrätternas praxis för vårdbidraget för barn med grav hörselnedsättning när det gäller bedömningarna i omvårdnadsbidraget. följer domarna i de aktuella enskilda ärendena. I andra ärenden där föräldrarna inte har överklagat sina ärenden till domstol tar däremot inte hänsyn till den rättspraxis som finns. Utifrån denna granskning är det uppenbart att det skapats ett rättssäkerhetsproblem. Föräldrar till barn med grav hörselnedsättning kommer med stor sannolikhet att som utgångspunkt beviljas ett helt omvårdnadsbidrag – om de överklagar sina beslut i domstol. De föräldrar som inte har den kunskapen eller kapaciteten får sannolikt inte samma ersättningsnivå. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att komma till rätta med den rättsosäkerhet som präglar vårdbidraget för barn med grav hörselnedsättning?
fr · H9111187 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1187 Nationella riktlinjer för föräldraansvar vid funktionsnedsättning av i (M) till Statsrådet (S) Enligt 22 kap. 5 § socialförsäkringsbalken ska bortse från de behov som en förälder normalt ska tillgodose enligt , med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter, vid bedömningen av rätten till omvårdnadsbidrag. Detta är ett förtydligande som görs i förhållande till regelverket för vårdbidrag. 2017/18:190, s. 71, framhåller regeringen att barnets ålder påverkar vad kan räkna med ingår i de behov som en förälder normalt ska tillgodose. Ett exempel är att alla små barn har ett stort behov av hjälp, omvårdnad och tillsyn och att detta ryms inom föräldraansvaret, oavsett om barnet har en funktionsnedsättning eller inte. Det är endast de behov av omvårdnad och tillsyn som uppkommer på grund av funktionsnedsättningen – och som går utöver vad som ingår i det normala föräldraansvaret – som kan ligga till grund för omvårdnadsbidraget. Men försäkringsutredare och beslutsfattare måste då veta vad som ingår i ett normalt föräldraansvar för barn i olika åldrar, för att kunna bedöma vad som är behov utöver vad som ingår i ett normalt föräldraansvar. Enligt en granskning av Inspektionen för socialförsäkringen visar det sig att det kan vara svårt att bedöma vad som ingår i det normala föräldraansvaret. Det finns inga utarbetade gemensamma riktlinjer och inget utvecklat stöd för försäkringsutredarna och beslutsfattarna om vad som kan anses vara behov som en förälder normalt ska tillgodose vid olika åldrar. Konsekvensen kan bli att föräldrar med barn som har likartad funktionsnedsättning och liknande behov bedöms på olika sätt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge lämplig myndighet i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer om vad föräldraansvaret omfattar för omvårdnadsbidrag?
fr · H9111188 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1188 Användning av ukrainsk stavning på huvudstad av (SD) till Utrikesminister (S) har länge eftersträvat att få omvärlden att använda ukrainsk stavning på sin huvudstad. UD har engagerat sig i kampen om att få omvärlden att sluta använda den ryska stavningen på den ukrainska huvudstaden (engelska Kyiv). Sedan Putins invasion av , som syftar till att russifiera landet, är det extra viktigt att visa stödet för och den ukrainska identiteten. Symbolfrågor är viktiga. Mediespråkgruppen (ett nätverk med public service, TT, de stora tidningarna, och den finlandssvenska språkvården) beslutade att inte göra någon ändring , mitt i den pågående konflikten, eftersom det skulle kunna bli förvirrande för publiken och möjligtvis ses som ett politiskt ställningstagande. Men ett politiskt ställningstagande av den svenska staten måste anses vara viktigt just , och därför vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att inom regeringen och utrikesförvaltningen agera för att staten nu ska börja använda den ukrainska stavningen, Kyjiv (engelska Kyiv), på huvudstad, och om inte, varför?
fr · H9111189 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1189 Invasionens påverkan på byggbranschen av (SD) till Näringsminister (S) Det allvarliga läget med invasionen av påverkar på många olika sätt. Utan att frånta fokus från de människor och samhällen som lider, utan att frånta fokus från den politiska debatten om detta läge, om stöd och förslag till olika lösningar, finns även andra effekter. Med stor sannolikhet kommer de redan höga byggmaterialpriserna att stiga ytterligare. Detta i ett läge då det redan behövdes ett flertal åtgärder för att gynna ökat byggande. Det är av vikt att vidmakthålla och bygga ut nödvändig infrastruktur, att bygga där bostadsbrist råder, där verksamhetsexpansion kräver bostäder och lokaler, samt att gynna byggande på landsbygden för boende och verksamhet i hela landet. Händelseutvecklingen i påverkar stora delar av svenskt näringsliv, även byggmaterialbranschen. Därför behövs gynnande åtgärder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ska ministern gynna svenskt näringsliv inom byggbranschen?
fr · H9111190 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1190 Minskat antal platser på av (SD) till Utbildningsminister (S) tillhör de utbildningsformer där flest får adekvat arbete efter avslutad utbildning. Tillika är det ofta dessa utbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar och där företagen till och med ber om att man ska utöka volymen på utbildningarna. Detta eftersom samhällsbehovet är så pass stort. Tillika är det den utbildningsform som ger mest mervärde till samhället per utbildningsplats, betydligt mer mervärde än att till exempel utöka antalet utbildningsplatser på våra högskolor. Det förekommer trovärdiga uppgifter om att antalet utbildningsplatser på har minskat , detta med hela 5 000 platser. Detta ter sig som ytterst obetänksamt och samhällsskadligt, taget samhällsbehovet i beaktande. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Instämmer ministern i uppgifterna om att antalet platser på har minskat detta år och avser ministern i så fall vidta några åtgärder för att motverka minskningen?
fr · H9111191 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1191 av (SD) till Statsrådet (S) Många skolor använder sig av enkäter som bland annat skickas till elever för att de ska bedöma sina lärare. Första tanken kring detta kan vara positiv eftersom eleverna får en möjlighet att tycka till om sina lärare. Men är det så enkelt? De lärare som är alltför tillmötesgående när det gäller att göra som elever vill, som agerar på ett mer likgiltigt sätt gentemot ordningen i klassrummet och som är mer kompis än ledare inför sina elever kan få bra omdöme av många elever. Motsatsen kan hända för den lärare som med ett starkt ledarskap och höga förväntningar driver elevernas utveckling till goda kunskaper. Detta kan av många elever uppfattas som strängt och jobbigt, och det finns en stor risk att omdömet avseende denna lärare inte blir så bra som det borde. Det finns skolor som lägger stor vikt vid elevernas svar inför den kommande lönerevisionen, vilket är olyckligt. Rektorerna måste vara mycket mer närvarande och ha kompetens att bedöma sina lärare utan dessa enkäter, vilka också skapar en stor administrativ börda för skolans personal. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Anser statsrådet att den typ av elevenkäter vars avsikt är att bedöma lärare borde tas bort, och om svaret är nej, har statsrådet något förslag som begränsar att dessa enkäter utgör underlag för lärares löneutveckling?
fr · H9111192 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1192 Kostnader för hockeygymnasieutbildningar av (V) till Statsrådet (S) har i en rad artiklar uppmärksammat att elever på hockeygymnasier som vill avsluta eller byta gymnasieutbildningar pressas på stora summor pengar från de inblandade klubbarna. ser allvarligt på de uppgifter som framkommit. Det är en klassfråga att kunna utöva organiserad idrott. Formella eller informella avgifter stänger ute ännu fler. Skolan och skollagens principer om utbildningens avgiftsfrihet hotas när andra ekonomiska intressen ges inflytande på utbildningen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att garantera att idrottsgymnasier inte bidrar till att det förekommer avgifter när elever väljer att byta eller avsluta en utbildning ?
fr · H9111193 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1193 Regelverket för fastighetsbildningen av i (M) till Statsrådet (S) I finns cirka 3,3 miljoner fastigheter. Den statliga myndigheten har uppgiften att ansvara för fastighetsindelning och fastighetsbildning i . Det övergripande målet för lantmäteriverksamheten är att åstadkomma en ökad samhällsnytta. har granskat de statliga insatserna inom fastighetsbildningen i . Redan tidigare är det känt att handläggningstiderna inom fastighetsbildningen är långa. granskning visar att handläggningstiderna dessutom blivit allt längre och att liggtiderna i ärendena är mycket omfattande. Regelverket för fastighetsbildningen är föråldrat och hindrar en enklare och effektivare ärendehandläggning. övergripande slutsats är att de statliga insatserna inom fastighetsbildningen inte är tillräckligt effektiva. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att initiera en översyn av hela regelverket för fastighetsbildningen?
fr · H9111194 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1194 Torven och beredskapsförmåga av (KD) till Statsrådet (S) Vi ser att den svenska energitorven är en bransch i motvind. Det finns en utbredd uppfattning om att torv är ett fossilt bränsle och därmed något som bör utrangeras från den svenska energimixen. Detta är en olycklig utveckling som inte baseras på fakta utan på fördomar och dålig kunskap. är inte fossilt och har en viktig roll när det gäller energi respektive skogsbruk och trädgårdsodling. Energitorven är en tillgång med sin roll för kraftvärmen. Den är inhemsk, trygg och planerbar. Men med dagens negativa utveckling att allt fler bolag våtlägger torvtäkterna och överger energitorven kommer vi snart att stå i ett läge där vi har tappat förmåga till beredskap vid kris eller svår kyla. hade vi en särskild lag om vissa torvfyndigheter där man vägde in de beredskapsmässiga aspekterna, men är det som reglerar torvproduktionen i vårt land. Givet den tragiska utveckling vi har sett i med efterföljande beslut om frysta och avbrutna relationer mellan och större delen av världen sätter det frågan om vår förmåga att klara av vår energiproduktion med inhemska resurser i en blixtbelysning. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att säkra en fortsatt produktion av svensk energitorv med hänvisning till att den är värdefull för vår beredskapsförmåga?
fr · H9111195 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1195 Försvaret och tillståndsprocesserna av Boriana (M) till Klimat- och miljöminister (S) pågående invasion av och det blodiga krig som utspelas i omedelbara närhet understryker än en gång vikten av ett starkt försvar. Det krävs snabba beslut och resolut agerande. Att då tillväxten av försvarets infrastruktur möter stora problem är självklart helt oacceptabelt. I FOI:s rapport är det bråttom konstateras att det kan ta att få miljötillstånd på de orter där man enligt försvarsbeslutet ska återetablera sig. Plan- och bygglagstiftningen utgör ett annat hinder. Om återetableringen av regementen innebär behov av en ny detaljplan kan det ta ”fyra - ” att få erforderliga tillstånd för att uppföra de byggnader som verksamheten behöver. Enligt Försvarsmakten överklagas de flesta av de miljötillstånd den ansöker om för att förändra eller utöka sin övningsverksamhet. Det äldsta ärendet har legat på , och sex miljötillstånd har vandrat hela vägen från länsstyrelse via mark- och miljödomstolen till regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser ministern att initiera en översyn av regelverket för tillståndsprocesserna enligt avseende Försvarsmaktens verksamhet?
fr · H9111196 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1196 Klassificering av provmaterial från kärntekniska anläggningar av (SD) till Klimat- och miljöminister (S) sker ett flertal transporter från de svenska kärntekniska anläggningarna med provmaterial till utländska forskningslaboratorier, framför allt gällande forskning kring materialutmattning. Definitionen på provmaterial skiljer sig dock beroende på om det tillförts reaktorn för bestrålning (radioaktivt ämne) eller material som är taget från reaktorsystemen (kärnavfall). har antalet transporter ökat, vilket till stor del beror på avvecklingen av ett flertal anläggningar, och syftar bland annat till att identifiera nuklidsammansättningen för specifika anläggningsdelar inför slutförvar, men även till att undersöka materialutmattningen. Eftersom detta provmaterial tas från anläggningssystemen klassificeras det enligt den nuvarande definitionen, det vill säga kärnavfall. Utförsel av kärnavfall kräver ett betydande arbete gällande tillståndsansökan för transport och utförsel av kärnavfall hos SSM, och det krävs även en ansökan gällande tillstånd för utförsel enligt EU-direktiv /117/Euratom. Ovan nämnda förfarande är betydligt mer komplicerat än i de fall som materialproverna klassificeras som radioaktivt material, vilket gäller för det material som ”tillförts” reaktorn för bestrålning. Sådant provmaterial klassificeras som radioaktivt material och anläggningsägarna har vanligtvis redan tillstånd för transport och utförsel. Problemet med definitionen kärnavfall respektive radioaktivt material gällande materialprover uppmärksammades i utredningen kärntekniklag – med förtydligat ansvar (SOU 2019:16). Där konstaterade man att den svenska definitionen av kärnavfall avviker från internationell standard och även från sekundärlagstiftningen under Euratom. SSM har även i en skrivelse till regeringen framfört följande: ”gällande krav medför oönskade konsekvenser genom att angelägna undersökningar av betydelse för en fortsatt strålsäker drift av svenska kärnkraftverk försvåras på ett betydande sätt.” Detta problem uppkommer genom att det svenska regelverket betraktar materialprover som kärnavfall, vilket medför att det europeiska regelverket för radioaktivt avfall (kärnavfallsdirektivet) ska tillämpas för dessa prover. Erfarenheterna av myndighetsutövningen är, i motsats till vad som antogs i förarbetena till kärntekniklagen, att den lagtekniska uppdelningen mellan kärnavfall och radioaktivt avfall inte främjat säkerhetsarbetet vid de kärntekniska anläggningarna. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser regeringen att verka för att ändra definitionen på provmaterial från kärntekniska anläggningar?
fr · H9111197 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1197 Analys av och beredskap för att möta problem i livsmedelskedjan av (SD) till Statsrådet (S) träffade landsbygdsministern , och representanter för livsmedelsbranschen för att kartlägga styrkor och möjliga störningar i livsmedelskedjan. Där konstaterade man att man inte ser någon påverkan på livsmedelskedjan av den säkerhetspolitiska utvecklingen , men att det är viktigt att man fortsätter med den analys som pågår. I vårbudgeten läggs efter påtryckningar från oppositionen även för att trygga svensk livsmedelproduktion. Störningar i livsmedelsproduktion och distribution kan ske på många sätt, både direkt och indirekt. Det finns många komplexa beroenden inom sektorn. Det kan också snabbt uppkomma ett behov av stöttning av delar av eller hela näringen, på grund av de små marginaler som den har. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad ingår i analysen, och hur avser statsrådet att planera för eventuella kommande störningar i livsmedelskedjan?
fr · H9111198 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1198 Personlig assistans i skola och daglig verksamhet av (M) till Socialminister (S) Elever som har behov av personlig assistans får ofta en resurs eller elevassistent som inte alltid är kopplad till eleven utan till hela klassen. Ifall elevassistenten är sjuk försöker skolan tillsätta en vikarie, men får de med behov klara sig utan. De elever som har behov av assistans har det behovet och inte bara och eftermiddag/kväll. En assistent kan räknas som elevens ”glasögon” eller ”förlängda arm” som bör finnas till hands . När man har personlig assistans är det ofta en liten grupp som känner den assistansberättigade väl. Blir någon sjuk kan man hoppa in för varandra utan att kravet ställs på föräldrar att ta ledigt från sitt jobb när personal fattas i skolan. Samma sak gäller för dem som deltar i daglig verksamhet. Att ha behov av en assistent men att mellan cirka 9 och 15 klara sig utan eller få dela en kommunanställd med 3–5 andra är frustrerande. Man har rätt till en meningsfull sysselsättning, men utan sin assistans är det svårt att få till just det. Många blir i stället ”fast” i lokalen, och dagen går åt till att få hjälp med de fysiska behov man har, mat, toalett med mera. krävs det särskilda skäl för att få ha assistans i skola och daglig verksamhet. Om kravet angående ”särskilda skäl”, som väldigt få får igenom, tas bort skulle det innebära en helt annan möjlighet att ta till sig kunskaperna i skolan och skapa arbetsmöjligheter efter skolan. Vi politiker talar gärna om vikten av att alla ska känna sig trygga. Vi talar om vikten av allas delaktighet i samhället samt vikten av att alla ska kunna bibehålla och utveckla sina förmågor och kompetens. Att personer med behov av personlig assistans ges reella förutsättningar för detta är därför av mycket stor betydelse och den personliga assistansen en starkt bidragande lösning på detta. Men då gäller det att den personliga assistansen kan få vara just personlig även under skoldag och/eller övrig daglig verksamhet. Med hänvisning till ovan vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler ska kunna beviljas personlig assistans även under skoldagen och i daglig verksamhet?
fr · H9111199 · 2022-03-02 00:00:00 — Fråga 2021/22:1199 Strömmingsfisket av (M) till Statsrådet (S) I morse fick jag rapport från en lokal fiskare i som bekräftar att krisen för strömmingsbestånden fortsätter. Detta är ännu en allvarlig signal om att regeringen måste agera. Undertecknad har uppmanat regeringen att agera innan det är , men oavsett frågornas formulering är svaren desamma. ”Det finns inte tillräckligt med forskning ...” och ”vi inväntar Havs- och vattenmyndighetens rapport som ska komma ”. Inte ens tydliga beslut om att regeringen ska vidta diverse åtgärder möts av andra svar än att frågan bereds … Detta är inte hållbart. För medan gräset gror, dör kon, som ordspråket säger. EU:s gemensamma fiskeripolitik utgår från en försiktighetsansats som innebär att åtgärder ska vidtas ”om det kan antas att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada och olägenheter för människors hälsa och miljön”. I fallet strömmingsbestånden i är detta uppenbart och borde därför leda till handling. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Finns det några åtgärder som statsrådet, med utgångspunkt i försiktighetsansatsen, planerar att sjösätta i närtid?